Middelalderballade


 * Tilbake til innhold ||  || Tilbake til folkemusikk ||   || Norske vokale folketonesjangre ||   || Norske folketoner og ballader ||

media type="file" key="ingalitimor2012.mp3" width="240" height="20"Inga Litimor a capella

Vi vet ikke sikkert når de første balladene ble sunget i Norge, men man antar at det må ha blitt laget ballader så tidlig som på slutten av 1200-tallet mens Erik Magnusson var konge. Den eldste norske balladen vi har bevart, er fra 1612 ([|Friarferdi til Gjøtland]).
 * Siris digitale sangbok || =Norske ballader og middelalderviser= ||  ||
 * [[image:15thcdance.gif]] || Navnet ballade kommer fra det sørfranske ordet "ballare", som betyr å danse. Ballademelodier er opprinnelig musikken til kjededans, en dans som var populær i høymiddelalderen blant hoffet i Europa.

Balladene er episke (fortellende) danseviser som har overlevd på folkemunne helt fram til vår tid. Folk sang disse balladene for hverandre og fortalte også historier om tidligere tider. Det var en måte å fortelle om tragiske hendelser og historier på. En god del av de historiene som balladene forteller er "importerte" fra Europa, og en kan finne likheter i tekst og innhold i ballader fra ulike land. Det er teksten som bestemmer om visa er en ballade eller ikke.

De eldste middelalderballadene har trolig røtter helt tilbake til de oldnorske skaldekvadene. Man finner også svært mange ulike melodier til samme ballade bare innenfor et lite område, noe som tyder på at sangerne gjerne utviklet melodiene på egen hånd. Vi kan dermed ikke si at en versjon er "riktigere" enn en annen. Siden det finnes så mange varianter i tekster, er det ikke sikkert at den gitte melodien alltid passer. Den muntlige tradisjonen er stadig i forandring, og hver sanger tolker sangene ulikt.

Middelaldervisene ble til vanlig sunget av en forsanger, mens de dansende stemte i med omkvedet. Balladene kan ellers synges på ulike måter, avhengig av hvilken stil sangeren foretrekker.
 * ====Alfabetisk liste over norske folketoner og ballader==== ||  ||
 * || =Ulike typer ballader og viser= ||  ||
 * || Når det gjelder viser og ballader skiller en gjerne mellom ulike typer. Folkeviser er en samlebetegnelse som omfatter alt fra gamle viser fra 1200-tallet til viser som er knapt 100 år gamle. Det er noen av de eldste folkevisene som vi kaller ballader, mens de aller eldste gjerne går under betegnelsen kjempeviser. Man kan danse stordans (færøysk) til disse. Et eksempel er Kjempene på Dovrefjell.

Middelalderballadene deles gjerne inn i seks grupper: Bendik og Årolilja Draumekvedet Heiemo og Nykken Margit Hjukse Liti Kjersti Inga Litimor Margjit og Tarjei Risvollo Kjempene på Dovrefjell Knut Liten og Kongjen Jeg lagde meg så silde Herr Ole Liti Kjersti Stalledreng Villemann og Magnill Falkvor Lomansson Åsmund Frægdegjeva ||  || Store Norske leksikon: http://snl.no/ballade/episk_folkevise Lytteeksempler: http://www.dokpro.uio.no/Kalmarunionen/jukebox.htm ||  ||
 * **Naturmytiske ballader:** Liti Kjersti,Villemann og Magnill, Margit Hjukse, Margjit og Tarjei Risvollo og Heiemo og Nykken.
 * **Legendeballader** (med religiøst innhold): Draumekvedet
 * **Historiske ballader** forteller om historiske hendelser og personer: Falkvor Lomansson, Roland og Magnus Kongen
 * **Ridderballader** er viser som forteller om livet blant adel og storbønder: Jeg lagde meg så silde, Bendik og Årolilja ,Inga Litimor og Liti Kjersti Stalledreng
 * **Troll- og kjempeviser** forteller om overnaturlige vesener, men fortellingene er mer eventyrlige enn de naturmytiske balladene: Åsmund Fregdegjeva er eksempel på denne gruppa.
 * **Skjemteballadene** er humoristiske viser. [|Kråkevisa]og [|Tordivelen og flua] er to eksempler på skjemteviser. ||  ||
 * || Roland og Magnus Kongjen
 * || =Eksempel - Falkvor Lomansson= ||  ||
 * || media type="custom" key="26283892" ||  ||
 * || =Ressurser= ||  ||
 * || Wikipedia: http://no.wikipedia.org/wiki/Ballade
 * || Wikipedia: http://no.wikipedia.org/wiki/Ballade