Barokken

Tilbake til innhold Neste side

Romplan Entre Informasjonstavla Første etasje Auditoriet Elevrom || De viktigste affektene er kjærlighet, hat, glede, undring og sorg. || Kunnskapsbasen
 * Musikkhistorie || =Barokken ca. 1600- 1750= || Musikkrom: ||
 * [[image:66720barokk.jpg width="176" height="171"]] || "Musikk er et bilde på guddommelig orden" mener man i barokktiden. Navnet barokk har opprinnelig betydning som "ujevn perle". At barokke ting på mange måter er ujevne, ser du på arkitektur og møbler fra den tidsperioden. Alt er overdådig pyntet, blomstret og prangende. Det er det pompøse og overdådige som preger alt. Du finner kontraster og asymmetri i kunsten, som i musikken. Det er en tid fylt av kontraster, for selv om orden er målet, er uro og opprør to stikkord som er dekkende for samfunnsutviklingen. Man finner dette igjen i musikken, særlig når det gjelder bruk av følelser og kontraster || Home
 * || =Følelsesmessige stemninger= ||  ||
 * [[image:icon04_.JPG]] || Sangen er i starten oftest enstemmig, det vi kaller homofon, men det **er** kontraster her, for eksempel mellom den lyse sopranstemmen og den mørke basstemmen. De blir ofte musikalske motpoler, der bassen forsterker solostemmen. I barokkmusikken utvikler man noe som kalles for "affektlæren". Dette er en måte å uttrykke følelsesmessige stemninger på. Ulike toner blir sett på som symboler og skal skildre lidenskaper og sjelelige tilstander. Glede blir uttrykt f.ekse ved melodier i dur, konsonans, raskt tempo og et høyt toneleie. Sorg uttrykkes med moll, lavt toneleie og langsomme, mørke klanger.
 * Antikken
 * Middelalderen
 * Renessansen
 * Barokken
 * Rokokkoen ||
 * || =Sterkt driv= ||  ||
 * [[image:nonstop.jpg]] || Det er et sterkt motorisk driv over musikken; den går og går, nesten non-stop. Du finner triller og forsiringer, det brukes koloratur, viderespinningsteknikker og ulike improvisasjonsformer. Du finner her bruk av følelser (affektlæren) og bruk av bestemte akkordprogresjoner. Tonene har alltid en mening; et følelsesmessig innhold, hevder man. Man tenker at musikken kan beskrive følelser og sinnsopplevelser bedre enn noen annen kunstart. Akkordenes spenningsforhold utdypes. Det skjer en en utstrakt bruk av dur og moll. Teksten fremheves og skal være forståelig.

www.kaarstadbygget.no || * Opera
 * Klassisismen
 * Romantikken
 * Nyere tid
 * Verdensmusikk
 * Folkemusikk
 * Spirituals ||
 * || =Generalbass= ||  ||
 * [[image:generalbass.jpg width="126" height="89"]] || Ordet generalbass er både et notasjonssystem som utvikles i barokken, men også en framføringspraksis. Generalbassen sørget for et harmonisk grunnlag i musikken, og ble notert i en basslinje og fremført improvisatorisk av for eksempel en gambe, lutt eller et tasteinstrument. Utviklingen av generalbass gjør at treklangen får en viktig posisjon.

muse.jhu.edu ||  || Johann Sebastian Bach 1685-1750 Claudio Monteverdi 1567-1643 Henry Purcell 1659-1695 Allessandro Scarlatti 1660-1725 Antonio Vivaldi 1678-1741 ||  || media type="youtube" key="c3ay1kAK0YA?version=3" height="216" width="384" Allemande ||  ||
 * || =Akkordprogresjoner= ||  ||
 * || Det ble vanlig å bruke akordprogresjoner i barokken. Tonika, subdominant og dominantakkorder satt opp i relativ rekkefølge ble viktig. Dette er noe som vår tids musikk fortsatt bygger på. ||  ||
 * || =To hovedideer= ||  ||
 * || To hovedideer er særlig fremtredende.
 * For det første er det en sterk motstand mot **kontrapunktisk** musikk. Kontrapunktisk musikk gikk ut på at komponisten føyde til en eller flere stemmer til en gitt melodi.
 * For det andre får ordet og teksten en mer ekte fortolkning i toner. Teksten blir viktigere. Nye musikkformer er //orkester-suite, konsert, opera// og //oratorium.// ||  ||
 * || =Kjente komponister= ||  ||
 * || Georg Friedrich Händel 1685-1750
 * || =Dansene= ||  ||
 * [[image:bqangel.jpg width="153" height="168"]] || Dansene som danses ved hoffet er allemande, sarabande, gigue, menuett, courante, bouree og gavotte. Det ble vanlig i intrumentalmusikken å sette sammen danser til suiter, gjerne 4 sammen.
 * || =Orgelet og andre instrumenter= ||  ||
 * || Et instrument som nå blir viktig er orgelet, sammen med virginal (cembalo), lutt og [|gambe] (strengeinstrument). Fiolin blir nå mer enn en dansefele. ||  ||
 * || ==Lytteeksempler== ||  ||
 * || media type="youtube" key="mtyMRDLO0uA?version=3" height="216" width="384"

Claudio Monteverdi: Ariadne´s complaint, Madrigals of War and Love Girolamo Frescobaldi: Fiori musicali Jean Baptiste Lully: Acis and Galatea Arcangelo Corelli: La Folia, Concerto grosso in G minor Johann Pachelbel: Canon Henry Purcell: Three parts upon a ground François Couperin: Pièces de clavecin Antonio Vivaldi: The Four Seasons, Guitar concerto in D major, Violin concerto in A minor, Concerto grosso in C major, Gloria Georg Philipp Telemann: Suite in B flat major Jean Philippe Rameau: Pièces de clavecin en concert

media type="youtube" key="JFm2IVcQb78?version=3" height="216" width="384" Georg Friedrich Händel: Music for the Royal Fireworks, Water music, Serse (Xerxes), Concerto grosso op. 6, Messiah Johann Sebastian Bach: Toccata and Fugue in D minor, Brandenburg concertos, Preludium in C major, Badinerie, Air, Chaconne, Cantate BWV 147, Double violin concerto, St. Matthew Passion Domenico Scarlatti: Harpsichord sonata in D major Giuseppe Tartini: Devil´s Trill sonata Giovanni Battista Pergolesi: Stabat Mater

Lytt til [|Gloria in Excelcis] av Bach eller [|Våren] av Vivaldi. Lytt til flere [|musikkeksempler]. ||  || http://www.essentialsofmusic.com/eras/baroque.html Et [|bildegalleri] Mer om [|barokkmusikk]/ Eksempler på barokkmusikk kan du finne på dette nettstedet: http://www.baroquecds.com/musamples.html (Begge eksempler er "lytt før du kjøper"-filer, og inneholder bare utdrag.) Et intervju med Rolf Lislevand i Ballade om barokkmusikk: http://www.mic.no/nmi.nsf/doc/art2004090112423463817349 ||  || = =
 * || =Ressurser= ||  ||
 * || [|Klassikerne på dansk barok]

Forrige side Tilbake til oversiktsmenyen Neste side Siden er opprettet av Siri Randem Sist oppdatert 26. mai 2007