Opplevelse

Tilbake til innhold Tilbake til romplan Musikkens grunnelementer


 * || =Noen refleksjoner om musikkforståelse= ||  ||
 * [[image:huldra-1.jpg]] || Vår forståelse av de ulike musikkuttrykk er kulturavhengig. Forståelsen er avhengig av at vi har tilgang til både de språkkoder som er nødvendige døråpnere til den musikkulturen det gjelder, og de bilder og forestillinger, normer og forståelsesmodeller alle kulturer samtidig er bærer av. Vi må så å si ha visse nøkkelkort til dørene som åpner for vår forståelse. Av og til finner vi heller ikke ”dørene” - så å si - og må nøye oss med en kikk gjennom ”vinduet.”

Slike ”vinduer til fortida” kan være myter, sagn, eventyr og folkeviser, legender og overleverte forestillinger eller ideer.

Selve den individuelle og umiddelbare opplevelsen av musikk kan også være en umiddelbar og følelsesmessig døråpner til alle typer følelser, assosiasjoner og forståelser. ||  ||
 * || =Sagn og myter som vinduer til fortida= ||  ||
 * [[image:nøkken-2.jpg]] || Sagnene, eventyrene, legendene og musiske overlevninger og overleveringer fra for lengst vevde erindringstepper har overlevd i hovedsak gjennom muntlig tradering gjennom tidene. De kan gi en innfallsport til både undring og belysning av tidligere tiders tankegods. Gjennom disse får vi en aning om musikkens plass i verden.

Vi hører for eksempel om at Jerikos murer faller når Joshua lar sine trompeter lyde, historien om den unge David som måtte spille på sin harpe hver gang kong Saul falt i tungsinn, og vi hører om Orfeus i underverdenen som synger så vakkert at han greier å bringe sin elskede tilbake fra Hades, ikke bare en, men to ganger (Lund et. al, 1991, s. 45). ||  ||
 * || =Gjennom fortid, nåtid og fremtid i musikkens speil= ||  ||
 * [[image:nøkken.jpg]] || Vi kan i folkemusikken for eksempel høre om Nøkken i fossen som lokker til seg mennesker med sitt spill, og vi hører historien om ”Villemand og hans mø så pur-” som spilte og ”lekte” så ”liflig for sin jomfru”.

I musikkhistorien hører vi om grekernes forestilling om ”Kosmos som et gigantisk musikkinstrument”, der himmellegemene raser rundt i himmelrommet med hver sin tone i en altomfattende klang. Vi kan høre at sangen i antikken er ”gudegitt og innblåst av //musene ”(//Lund et.al, 1991).

Vi kan høre legenden om ”Skilpaddens sang” i en sioux-indianerstammes beretning om sang så vakker at den fikk sola til å stå opp, regnet til å falle, disen til å lette og kontinenter til å bli skapt (Bjørkvold, 1998, s.9). Vi kan høre om de kanadiske inuitenes trommemester som trommer så fantastisk at det vokser ut hvalrosstenner på ham, og om den kamerunske mytiske figur ”Grioten” som beveger seg i musikken som et speil gjennom nåtid og fremtid på en slik måte at det vokser ut ørnevinger (Bjørkvold).

På denne måten får musikken en dybde fra tidligere tider og andre forestillinger enn vi omgir oss med til daglig. ||  || "Skilpaddens sang": http://www.freidig.no/skilpadden.html "Det musiske menneske": http://www.freidig.no/musiske.html ||  ||
 * || =Ressurser= ||  ||
 * || Jon-Roar Bjørkvold:

Tilbake til innhold Tilbake til romplan