Sangboka+i+Norge+-+historikk

Ill. 1:2. Codex runicus, AM 28 8°, bl. 100r. Håndskriftet oppbevares i dag i Den Arnamagnæanske Samling i København. ||  Den eldste nedskrevne sangen i Norden er funnet i Codex Runicus, et manuskript fra ca år 1300. Manuskriptet er håndskrevet og inneholder tidlige danske lovtekster, blant annet en av de eldst bevarte avskriftene av den Skånske lov. Helt på slutten av dette manuskriptet finner man en sang som er kopiert ned i runeskrift. Her er også melodien tegnet inn. Teksten lød: ”Drømde mik en drøm i nat, um silki ok ærlik pæl”.
 * Hjem til Rundsanger og kanon || =Sangboka i Norge = ||
 * Tilbake til Sangbokbasen || =Den eldste nedskrevne sangen i Norden= ||
 * [[image:dromtemigmanuskript.jpg width="176" height="241"]]

 Betydningen av ordene «ærlik pæl» har vært omdiskutert, fra det å drømme om en slags pelsjakke til det at det var en drøm om rettferdighet og rikdom for alle. Melodien ble skrevet med samme håndskrift som på lovteksten på de forrige åtte sidene av manuskriptet. Hvorfor sangen står skrevet bakerst i lovteksten, vet man ikke. Kanskje var det slik at det bare var rike som hadde perler, pels og silke, og at drømmen handlet om rettferd og likhet for alle? Da ville den kanskje passe inn som sammenheng til lovteksten.

Ordet kodeks (latin: codex) betyr ‘bok’ og brukes om håndskrevne bøker. Den latinske grunnbetydningen er ‘tre(-stamme)’. Betegnelsen er trolig overført til bok fordi man skrev på trestykker innsmurt med voks, eller fordi det var vanlig å binde bøkene inn i trepermer. Det germanske ordet bok henger antakelig også sammen med ordet for “bøketre”.

Kunsten å produsere bøker kom til Norden med kristendommen. Bøker er derfor knytta til latinsk skrift. Latin ble kalt bókmál på norrønt. Skrivekunsten var ikke ny i Norden da bøkene gjorde sitt inntog. I mange hundre år var det blitt ristet runer i tre, stein og metall. Denne kunsten levde videre lenge etter at det latinske alfabetet var blitt kjent. Runene hørte imidlertid ikke til innenfor boktrykkerkunsten på samme måte som det latiske alfabetet. ||
 * || ==Drømde mik en drøm i nat== ||
 * media type="custom" key="24114766"

media type="custom" key="24114768" Lytt til melodien her || //Drømte mig en drøm i nat// //om silke og ærlig pæl,//

Dette var sangfragmentet. Noen har i vår tid føyd til:

//bar en dragt så let og glat// //i solfaldets strålevæld// //-nu vågner den klare morgen//

De to første strofene antas å være fra en ballade, eller det som kalles en stevstamme. 1 2 ||
 * || ==Den eldste nedskrevne folkevisa i Norge== ||
 * [[image:asn_originaldok.jpg width="199" height="118"]] || Folkevisa ”Friarferda til Gjøtland” (1612) er den eldste nedskrevne folkevisa vi kjenner til i Norge. Den ble funnet på gården Steinsvika i Dalsfjord, etter avskrift av Kobberstad 1868:

//Her Peder staar i garden om// //och skiemther i sinne gamne// //jeg ved inngen her indenns lanndz// //at vere min hjamnne.// //-Moder rinder hielmenn vdaff sorgenn-// Resten av versene finner du i [|Balladeoppskrift].

Her kan du lese mer om dette funnet i en artikkel som tidligere lå på nettet. || media type="youtube" key="BCTt6_ntZxs" height="144" width="179" || Man vet i alle fall at vikingene sang, blant annet ut fra beskrivelser i gamle historiske tekster. Trolig ble noen av sangene risset i runer på tre eller i stein av skrivekyndige. Det vanligste var nok at sangene ble muntlig tradert og overlevert innenfor folkemusikktradisjonen. Derfor finner man få sanger notert ned fra denne perioden.
 * || ==Muntlig overlevering av sanger var vanligst== ||
 * Lytt til Nobilis, humilis:

 Noen tidlige sanger er likevel bevart, som for eksempel St. Magnus hymnen ”Nobilis, humilis” fra slutten av 1200-tallet. Dette er en tostemt sang som beveger seg i parallelle terser. Sangformen kalles for ”gymel”, eller tvillingsang .

//Nobilis, humilis,// //Magne martyr stabilis,// //Habilis, utilis,// //comes venerabilis// //et tutor laudabilis,// //tuos subditos serva carnis// //fragilis mole positos.// || Kingos salmebok || Sangbøker som sådan kom trolig først til Norge med innføringen av kristendommen. Mulighetene for dette kom ved hjelp av boktrykker - og notetrykkerkunsten, da det ble mulig å mangfoldiggjøre tekstene på en enklere måte enn tidligere.
 * || ==Kirken hadde religiøst oppdrageransvar - startet skoler== ||
 * [[image:180px-Kingo_salmebok.jpg width="130" height="190"]]

Det var salmesangen som var drivkraften til å lage de tidligste sangbøkene; og salmeboka var ofte den eneste boka en kunne finne utover i bygdene, sammen med katekismen og andre religiøse skrifter. Kirken hadde et religiøst oppdrageransvar, og det var behov for å bruke musikk og sang i opplæringsøyemed.

 Sang var en del av opplæringen i de såkalte katedral- og latinerskolene allerede på 1100-tallet. Disse skolen hadde som oppgave å oppdra elevene til kirketjeneste. Under gudstjenestene var det elevene ved disse skolene som utgjorde koret, og innholdet i sangopplæringen ble bestemt av dette (Bergheim 1974, gjengitt i Lund 2008).

Salmesangen dominerte i skolene til langt opp på 1800-tallet (Jørgensen 1982), og det  var kirkens salmebøker som ble brukt som skolesangbøker til ganske seint på 1800-tallet (Lund 2008). ||
 * || ==Sang var tidlig et emne i skolen og medførte plikter for elevene== ||
 * [[image:korsang.jpg width="140" height="122"]] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 9.72pt;">Kordeltakelsen i kirken var lenge en plikt for elevene. Skolene var knyttet til kirkene, og for elevene betydde dette at de eldste elevene gjerne startet dagen med undervisning, før de sang i kirken klokken åtte og også senere på dagen.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 9.72pt;">Elevene gjorde tjeneste ved fromesse, høymesse og aftensang på søndagene, i tillegg til vielser og begravelser. Denne plikten for elevene ble opphevet i 1805, men fortsatt var det slik at skolen måtte avgi et antall elever til koret dersom presten ønsket det (Lund 2008).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 8.748pt;">Sangen ga dessuten viktige inntekter til skolene, <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 9.6228pt;">for <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 8.6605pt;"> i tillegg <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 9.72pt;"> til lønna for kirkesangen fikk skolen også inntekter når lærerne og elevene gikk sin tiggergang i byen. Det var vanlig med de såkalte ’syngende skoletog’, som foregikk fire ganger i året, blant annet på julaften og nyttårsaften. Elevene sang, anført av rektor og to elever som bar lykter og fakler, mens noen lærere gikk omkring med bøsser (Sandvik 1921, gjengitt i Lund 2008).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 9.72pt;">Salmeboka var derfor viktig i undervisningen. ||
 * || ==Salmesangen dominerte i skolene til langt ut på 1800-tallet== ||
 * [[image:salmesangen.jpg width="142" height="201"]] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 96.0596%;">Fra midten av 17oo-tallet var det fortsatt salmesangen som dominerte i skolene, og dette fortsatte til langt opp på 1800-tallet (Jørgensen 1982). Etter dette ble det lagt mer vekt på <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 95.099%;">at sangene skulle danne utgangspunkt for opplæring i noter og annen musikkteori.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 94.148%;">I 1880-årene ble det et krav til sangundervisningen i skolen at barna skulle lære å synge etter noter. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 93.2064%;">Det ble etter hvert også lagt vekt på utvikling av sangteknikk etter mønsker av klassisk sang; tonedannelse, pusteteknikk etc. Som eksempel kan det nevnes at Normalplanen for landsfolkeskolen fra 1922 satte som mål at elevene skulle utvikle stemme og øre og lære å synge sanger og salmer "riktig, rent og vakkert".

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 96.0595%;">På 1900-tallet ble det vanlig å basere sangbøkene på en metodisk progresjon som gikk fra de enkle, lettfattelige sangene til de mer kompliserte, og sangen som motivasjonsfaktor ble sterkere vektlagt. Det skjedde et skifte i fokus og legitimeringen for sangfaget i skolen. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 97.0299%;">Synet på sangens oppdragende effekt holdt seg derimot relativt konstant opp gjennom tidene (Ødegård 1995, gjengitt i Lund 2008). ||
 * || ==Skolesangbokforfattere== ||
 * || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 9.9pt;">Kjente skolesangbokforfattere i Norge er Johan Didrik Behrens og Jacob N. Kobberstad, Ole Koppang og O.M. Sandvik, Lars Søraas, Edv. Gunneng og Mads Berg. ||
 * || ==Krav om fornyelse av sang og musikkfaget== ||
 * [[image:lure.png width="141" height="153"]] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 97.0299%;">Evnen til og interessen for å lese noter var forbeholdt de få interesserte og spesielt motiverte elevene. Mange undersøkelser som ble gjort når det gjelder sang- og musikkfagets status hos elever, lærere og lærerskolestudenter, konkluderte med at det var det minst populære av alle fag i skolen (Jørgensen 1982).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 99%;"> Like etter andre verdenskrig kom det derfor frnye krav om en radikal fornyelse og omforming av musikkfaget. Det som til da hadde vært "sang", skulle nå bli "musikk". Mange musikklærere ville nå at også sangbøkene skulle omformes i tråd med de nye pedagogiske retninger hvor man i langt større grad enn tidligere skulle ta utgangspunkt i barnas og ungdommens egne erfaringer og faktiske sang- og musikkrepertoar enn tidligere. || [|www.musikk] i skolen || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 97.2%;">Siktemålet for sangundervisningen i norsk skole fram til 1939 var å bidra til skolens religiøse oppdrageransvar, å heve kvaliteten på kirkesangen, og å å gi elevene en innføring i kulturarven (Varkøy 1997, Lund 2008). Sang ble også brukt som et middel til å lære elevene noter (Jørgensen 1982).
 * || Sangens funksjon i skolen ||
 * [[image:sangglede.jpg width="158" height="112"]]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 97.2%;"> Innholdet i sangbøkene endret seg med samfunnsutviklingen. Under og etter krigen fikk sangen for eksempel en viktig funksjon som pedagogisk og politisk våpen. Det var ønskelig å styrke det norske folks fellesskaps- og nasjonalfølelse. Sang- og musikkfaget var fra 1950-tallet i sterk utvikling (Jørgensen 1982). I følge Jørgensen (1982) ble det lagt sterkere vekt på elevenes 'estetiske utvikling' og på at sangtilfanget måtte appellere til elevenes interesser og lyst til aktiv deltakelse.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 97.2%;"> Mange av dagens sangbøker er tematisk ordnet, og forfatterne, i tillegg til å ivareta en del av de funksjoner sangen tradisjonelt har hatt, vektlegger også å gi elevene innblikk i andre lands musikk og sangens potensielle nytte i andre fag (eg Bryhn & Årva 1990; Næss 1993 referert i Lund 2008). Læreplaner og debattinnlegg påpeker dessuten sangens personlighetsdannende og sosiale funksjon. Her finner vi linjer tilbake til antikkens begreper om dannelse. || //Johan Didrik Behrens// satte fart i den firstemte mannskorsangen fra 1845 http://home.online.no/~jebrekke/ho/Kap2.html Lund (2008): http://www-lu.hive.no/ansatte/rl/documents/Syngogvargladkorrektur_000.doc http://www-lu.hive.no/ansatte/rl/documents/Nysoknad2007.doc http://www.forskning.no/artikler/2008/august/190932 Drømte mik: http://www.denstoredanske.dk/Kunst_og_kultur/Musik/Folkemusik/Dr%C3%B8md%C3%A6_mik_%C3%A6n_dr%C3%B8m_i_nat_um_silki_ok_%C3%A6rlik_p%C3%A6l Vikingemusikk: http://www.vikinganswerlady.com/music.shtml Kodeks:http://folk.uib.no/hnooh/Sveits/Zurich-2009-H/tekster/NOFI-handbok-kap1.pdf Ballader: http://www.edd.uio.no/ballader/ballader_om_ball_eng/om_ballader_eng.html http://en.wikipedia.org/wiki/Dr%C3%B8mde_mik_en_dr%C3%B8m_i_nat || Lund, R. 2008: Syng og vær glad? Om begrunnelser for sangfaget i norsk skole. I: Skjelbred, D. og Aamotsbakken, B. (red) 2008: //Norsk lærebokhistorie – en kultur- og danningshistorie.// Oslo: Novus forlag. Se også [] [lesedato 29.0110] Lund, R. 2009: Gjenklang og nye stemmer. Sangboka i et historisk perspektiv. I: Skjelbred, D. og Aamotsbakken, B. (red): //Norsk lærebokhistorie II – en kultur- og danningshistorie//. Oslo: Novus forlag. Varkøy, Ø. 1997: //Hvorfor musikk? – en musikkpedagogisk idéhistorie.// 2. utg. Oslo: Ad Notam Gyldendal Varkøy, Ø. 2000: //Musikk for alt (og alle). Om musikksyn i norsk grunnskole.// Avhandling for dr.art.-graden. Institutt for musikk og teater, Universitetet i Oslo Varkøy, Ø. 2003: //Musikk – Strategi og lykke Bidrag til musikkpedagogisk// //grunnlagstenkning.// Cappelen akademisk forlag Varkøy, Ø. 2004: Menneskesyn. En sentral faktor i utviklinga av et musikkpedagogisk verdigrunnlag. I Johansen, G., Kalsnes, K. og Varkøy, Ø. 2004: //Musikkpedagogiske utfordringer. Artikler om musikkpedagogisk teori og praksis.// Oslo: Cappelen Akademisk forlag Varkøy, Ø. 2008: Begrunnelser for allmenn musikkundervisning i idéhistorisk belysning. I Nielsen, F. V. 2008: //Hvorfor musik?: begrundelser for en almen musikundervisning//. København: Danmarks Pædagogiske Universitetsskole, Aarhus Universitet [] [lesedato 28.februar 2010] ||
 * || ==Lenker== ||
 * || Arbeidersangforeninger: historikk
 * || http://www.musikkiskolen.no/fileadmin/mis/Sang_i_Norge/brosjyre_introrabatt_sin.pdf ||
 * || ==Kilder til nyere sangbokhistorie== ||
 * || Jørgensen, H. 1982: //Sang og musikk. Et fags utvikling i grunnskolen fra 1945 til// //1980.// Oslo: H. Aschehoug
 * || =Drømte mik en drøm= ||
 * || media type="custom" key="24114792" ||