Hørselhemming

Hørseltap || =Hva vil det si å være hørselshemmet?= ||  ||
 * Om hørsel
 * [[image:hearing loss.jpg width="122" height="121"]] || **Å være hørselhemmet** betyr at man enten helt, eller delvis, ikke greier å oppfatte eller forstå lyder. Betegnelsen hørselshemmede omfatter dermed både døve og tunghørte. Hørseltap kan være biologisk betinget, eller det kan være påvirket av ytre forhold. Det kan skyldes arv, sykdom eller skade. Et hørseltap kan også være et resultat av naturlige aldringsprosesser.

I Norge regner vi med at 10% av befolkningen er hørselshemmet. Man kan være høygradig hørselhemmet eller lavgradig, eller man kan være døv. Det er forskjell på å "høre dårlig" og å være totalt døv, det å være født døv, og det å bli døv i voksen alder (døvblitt). Å miste all hørselen plutselig, kan være dramatisk, for uten hørselen blir du brått totalt isolert fra lydmiljøet rundt deg.

Alvorlige hørselstap gir ofte store sosiale konsekvenser, fordi det er vanskelig å oppfatte talespråket. I talespråket er det først og fremst konsonantene som gjør at vi forstår språket vårt. Konsonantene, særlig de ustemte, er både høyfrekvente og lydsvake. Hører du dem ikke, medfører det at evnen til å forstå tale, ofte reduseres mer enn evnen til å høre lyd. De fleste hørselsskader i sneglehuset forårsaker både hørselstap og forvregning av lyden.Ved sterk støyskade og alderssvekket hørsel oppleves det at ”man hører alt, men forstår likevel ikke”.

Hørselen har dessuten mange funksjoner man ikke tenker over. Hørselen gir oss en forbindelse til den verden vi lever i, den kan varsle om fare, den sier oss noe om retning og avstand, og hørselen kan innstilles på både "fjerne" og "nære" lydkilder. Hørselen er særlig viktig for å fange opp det som blir sagt i sosiale sammenhenger. Vi bruker hørselen til å lære oss språket, til å lære å lese og til å orientere oss i en verden av lyder. Å høre dårlig er derfor et upraktisk handikap i hverdagen, og det er mye informasjon som kan gå tapt, som hørende ser på som en selvfølge.

Uten god hørsel får du kanskje ikke med deg beskjeder om at toget er forsinket når meldingen gis over høytaleren, du hører ikke røykvarsleren og heller ikke dørklokka. Du hører ikke traktoren som kommer bak deg, eller han som sykler forbi og bruker bjella.

Det kan også være svært vanskelig å oppfatte hva som skjer i sosiale sammenhenger, i butikken, i familien, eller i selskapet. Når vi snakker, lager vi mange komplekse lyder. Det krever stor innsats å følge med i en samtale. Det Det er for eksempel ikke morsomt å sitte i familieselskaper i timevis og ikke få med seg hva folk sier! Det er kjedelig, og man kan fort føle at man er utenfor fellesskapet - det som de andre ser ut til å dele med glød og iver. Da kan man jammen bli litt misunnelig også. Mange som hører dårlig velger derfor heller å finne på noe annet: lese avisa eller å gå tur med bikkja.

Det å gå på skolen kan også by på utfordringer, hvis du som hørselhemmet går på vanlig "hørende" skole. Ikke minst kan det være vanskelig når folk man snakker med ikke tar seg bryet med å gjenta det de har sagt, når det blir klart at det som blir sagt ikke oppfattes med en gang, og bare svarer "Glem det!". ||  ||
 * || =**Glem det!**= ||  ||
 * || media type="youtube" key="046ZsaJYUh0?feature=player_detailpage" height="360" width="640"

En film av [|HLF Briskeby Kompetansesenter] ||  ||
 * || ="Er du helt døv, eller?"= ||  ||
 * [[image:puslespill.jpg width="170" height="114"]] || Mange opplever hørselstap og døvhet som et sosialt problem. Når du ikke hører er det lett å misoppfatte hva som blir sagt og svare på noe annet enn det det blir spurt, om, for eksempel. Det betyr ikke at man er dum eller at det er forståelsen det er noe i veien med. Det er bare det at man ikke //oppfatter// hva som blir sagt. De fleste har vel lest eventyret "Goddag mann! Økseskaft!" Det er ikke lett for mannen i eventyret som prøver å gjette seg til hva de besøkende kommer til å si.

Det kan være ubehagelig å bli konfrontert med at man hører dårlig og ikke oppfatter det som blir sagt. Man må be folk gjenta, og mange man møter blir kanskje både irriterte eller usikre når de må si ting om igjen. Så blir man kanskje usikker selv, og velger å late som ingenting. Så kan man som hørselhemmet lett bli oppfattet av andre som litt "rar" fordi man oppfører seg "annerledes".For eksempel må man som hørselhemmet ha øyenkontakt og kunne se munnen til den som snakker hele tiden. Synes du det blir intenst? Husk at det bare er //hørselen// som ikke fungerer som normalt - ellers er vi som hører og ikke hører ganske vanlige og normale alle sammen!

Mange bruker dessverre ordet "døv" som synonym for "dum"; sikkert fordi de ikke tenker seg godt nok om. I Lyngbø og Hærlands TV program "Big Bang" brukte for eksempel Anne Kat Hærland ordet //døv// i betydningen dum flere ganger. Programlederne er ofte veldig morsomme, men akkurat //dette// var det __ikke__ spesielt moro å høre!

Det er trist at det settes likhetstegn mellom døv og dum! Mange hørselhemmede er nemlig //veldig// flinke til å sette sammen små brodder av informasjon til et stort og ofte riktig hele. Tenk deg for eksempel at du har et puslespill der mange biter mangler. Da er det //godt// gjort å gjette seg til hva hele bildet dreier seg om! Slike auditive puslespill legger hørselhemmede og døve hver eneste dag når de snakker med hørende!

Så neste gang du som hører godt snakker med en hørselhemmet person: Tenk at denne personen jammen er //flink og klok// som faktisk greier å oppfatte hva du snakker om, og hva du sier! ||  || Her er det ett ordtak vi kan ha i mente mens vi leser:
 * = = || =Råd til hørende og hørselhemmede i samtale og i skole= ||
 * [[image:shoe.jpg width="128" height="88"]] || Alle mennesker er forskjellige, og vi har alle ulike behov. Rådene under er generelle, og behøver ikke gjelde alle.

"Den vet best hvor skoen trykker, som har den på!" ||  ||
 * || =Råd til den hørende når du snakker med en hørselshemmet= ||  ||
 * [[image:eyecontact.jpg width="143" height="143"]] || * Stå eller sitt slik at lyset faller på ansiktet ditt; da er det lettere å munnavlese deg
 * Munnavlesning er en teknikk som hørselhemmete bruker for å lette talespråkoppfattelsen
 * Se rett på den du snakker med; øyenkontakt gjør det lettere å forstå tale og mening
 * Gjør den du snakker med oppmerksom på at du snakker eller skal til å si noe (få øyenkontakt, vink litt, klapp vedkommende på armen eller på skulderen)
 * Snakk rolig og normalt tydelig - ikke ras avgårde i hui og hast
 * Bruk normal styrke og stemmeleie på stemmen - ikke rop - den som er helt døv hører det ikke likevel, og den med høreapparat kan synes det er veldig ubehagelig
 * Turtaking - i alle samtaler er det vanlig med pauser i dialogen hvor man lytter til de andre - ikke snakk i munnen på hverandre, hvis dere er flere
 * Fortell gjerne hvilket tema dere snakker om, hvis dere er flere
 * Vis gjerne hva du snakker om med kroppen, og med naturlige tegn (f. eks. nikke, riste på hodet eller peke)
 * Gjenta det du sa, dersom du forstår at det du har sagt er misoppfattet
 * Ikke snakk med ryggen til, eller på vei ut av rommet, stå eller sitt rolig og se rett på den du snakker med
 * Vanlig høflighet, vennlighet, tålmodighet og vilje til kommunikasjon hjelper godt på vei
 * Blir det krasj i samtalen, prøv om igjen med korte, klare setninger, eller finn fram blyant og papir og noter det viktigste
 * Noen blir nervøse og usikre, selvbevisste eller flaue og utålmodige når de snakker med en som er hørselhemmet. Det er i grunnen ganske normalt når man møter noe nytt. Tenk at målet er å snakke sammen og forstå hverandre på en hyggelig måte! Det kan være spennende og morsomt å snakke med andre mennesker, uansett hørselsstatus!
 * Et råd kan være å prøve å ta seg selv mindre alvorlig, og ta situasjonen med godt humør. ||  ||
 * || =Råd til læreren= ||  ||
 * [[image:undervisning.jpg width="154" height="90"]] || Samme som punktlista over, pluss dette:
 * Ikke snakk mens du skriver på tavla - du har ikke munnen din i nakken, og ryggen din er ikke lett å munnavlese - og munnavlesning er svært viktig som støtte for taleoppfattelse
 * Gjenta alle spørsmål som de andre elevene kommer med før du svarer på dem
 * Bruk tekniske hjelpemidler, for eksempel FM-utstyr, der det trengs - det blir en vane å bruke for eksempel mikrofon
 * Sørg for god belysning- ikke slå av lyset når du viser powerpoint
 * Sørg for støyhindrende tiltak hvis det er mulig (tenk på akustikken/etterklangen i rommet)
 * Gi beskjeder skriftlig
 * Har du en plan for undervisningen/notater til timen, kan du gi dem til klassen eller den hørselhemmede før timen starter
 * Det kan være en ide å la det gå på omgang i klassen å skrive referat fra timen. (Det kan alle nyte godt av.)
 * Plassering i klassen: Den hørselhemmede skal sitte der han eller hun har best sjanse til å følge med. Gjerne i vindusrekka med ryggen til vinduet - da blir ansiktene til alle i klassen godt opplyst og synlige
 * Sitt gjerne i U, V eller O-form
 * Den som har nedsatt hørsel kan ikke vite hva han eller hun ikke har hørt - ikke legg ansvaret på eleven, men sjekk heller ut om det som du mener er viktig er oppfattet rett ved å spørre
 * Ta alt i beste mening - spør på hvilken måte du kan være behjelpelig
 * Få med de andre elevene som støttespillere - gi informasjon
 * Ikke gjør hørseltapet til noe mer enn det er - men heller ikke til noe mindre
 * Sørg for at eleven kan få ta pauser, hvis nødvendig ||  ||
 * || =Råd til den hørselhemmede eleven= ||  ||
 * [[image:hear.jpg width="137" height="77"]] || * Informer læreren og de andre om at du er hørselhemmet, selv om du ikke har lyst til det
 * Det er normalt av og til å føle seg flau, eller å bli lei av å stadig måtte bli konfrontert med sitt eget hørseltap
 * Tenk i så fall bevisst at du i bunn og grunn ikke har noe å være flau over, for det er hørsetapet og mangel på tilrettelegging som eventuelt hindrer talespråkoppfattelsen, - ikke intelligensen din
 * Det er bedre å si fra med en gang, slik at andre ikke misforstår og tar deg for å sette nesa i sky dersom du ikke svarer, eller svarer på noe annet enn du blir spurt om
 * Fortell de andre hvordan du ønsker å ha det for at du skal høre bedre
 * Fortell dem at de kan ta på skulderen din eller armen din for å få kontakt med deg
 * Be dem om å se på deg når de snakker - det hjelper muligheten for munnavlesning og forståelse
 * Bruk tekniske hjelpemidler dersom du har nytte av det, og be læreren (eller en annen ansvarlig person) ta ansvar for det som ikke funker
 * Gi beskjed om at det er svært oppmerksomhetskrevende å anstrenge seg for å høre/følge med og at du av og til må kunne ta pauser
 * Gi beskjed dersom du har behov for pause - avtal et forhåndsbestemt signal med læreren?
 * Allier deg med klassekamerater og be om notater/referat fra timen
 * Be læreren om å gi deg undervisningsnotater eller stikkordliste om tema før timen

Slik kan de andre få sjansen til å ta hensyn til dine behov for hørseltilpasninger (du har rett til tilpasset opplæring).

Les Mestringsguiden for studenter fra Høgskolen i Sør-Trøndelag. I prosjektet ”Tunghørte studenter – mestring”, ble åtte tunghørte studenter spurt om de kunne gi tips/råd til andre studenter som er tunghørte. Slik ble mestringsguiden til. Mestringsguiden kan gi tips til deg som er tunghørt elev, eller deg som studerer ved høgskole eller universitet. ||  ||
 * || =Rett til tilpasset opplæring= ||  ||
 * [[image:Eye+Contact.png width="152" height="152"]] || Opplæringslova er en lov som handler om rettigheter og plikter forbundet med opplæring og skolegang i Norge. Regler som utfyller loven, er gitt i forskrift til opplæringlova. Sammen med [|læreplanen Kunnskapsløftet] gir opplæringslova og forskriften de formelle rammene for hva opplæringen skal inneholde og hvordan den skal foregå.

Prinsippet om tilpasset opplæring er viktig i norsk skole. § 1-3 i [|opplæringsloven] sier: ”Opplæringa skal tilpassast evnene og føresetnadene hjå den enkelte eleven, lærlingen og lærekandidaten.”

Tilpasset opplæring er ikke det samme som spesialundervisning. Hva sier læreplanverket om dette?
 * I generell del av læreplanverket, under avsnittet ”[|Tilpassa opplæring]”: ”Skolen skal ha rom for alle, og lærarane må derfor ha blikk for den einskilde. Undervisninga må tilpassast ikkje berre til fag og stoff, men også til alderstrinn og utviklingsnivå, til den einskilde eleven og den samansette klassen. Det pedagogiske opplegget må vere breitt nok til at læraren ledig og lagleg kan møte elevforskjellane i evner og utviklingsrytme.”
 * I del II av læreplanverket //Prinsipp for opplæringa//, i [|Læringsplakaten]: ”Skolen og lærebedriften skal "fremme tilpassa opplæring og varierte arbeidsmåtar”.
 * [|Kunnskapsløftet for døve og tunghørte]

For øvrig gjelder bestemmelsene i [|Forskrift til opplæringslova]. ||  || Store Norske Leksikon: http://snl.no/h%C3%B8rselshemning Norsk Døvemuseum: http://www.norsk-dovemuseum.no/fakta_og_fagstoff-a_vere_horselshemmet Deafnet.no: http://www.deafnet.no/no/tegnsprak/vanlige-sporsmal/dove-og-dovhet-generelt http://www.nhf.no/index.asp?id=71090 http://www.andata.no/Deafnet/artikler/tt/DJ-1952-23.htm Norsk Logopedlag: http://www.norsklogopedlag.no/tidsskriftet/utgaver/logopeden-1-06/leseopplaering-dove Dysleksi i Norge: http://www.dysleksinorge.no/no/politikk/%22Ta+hensyn+til+at+elever+er+ulike!%22.b7C_wljG3q.ips ||  ||
 * || =Ressurser= ||  ||
 * || Hørselhemmedes Landsforbund: Om ørets funksjon: http://www.hlf.no/Horselhemminger/Hvordan-fungerer/
 * || =Video= ||  ||
 * || Video fra Helsefilm.no:
 * Hvordan oppstår hørselsskader: http://www.helsefilm.no/v1/film/details.aspx?filmid=90205
 * Hører du dårlig? Fra Helsefilm: http://www.helsefilm.no/v1/film/details.aspx?filmid=90172
 * Tinnitus Djevelens orkester : http://www.helsefilm.no/v1/film/details.aspx?filmid=90206 ||  ||

Innholdsfortegnelse/Index Tilbake til romplan Til neste side:Om lyd Sist oppdatert 17.08.2013 ||
 * Nettstedet er opprettet av Siri Randem