Om+lyd

media type="file" key="fatelaninna-2.mp3" width="240" height="20"Fate la nanna. Voggevise fra nettsida Barnesanger.
 * Forrige side om hørsel || Innholdsfortegnelse/Index || Romplan || Neste side om talespråket ||
 * ===Home=== ||  ||   || ===Innhold=== ||   ||   || ===Romplan=== ||   ||   || ===Entré=== ||   ||   || ===Første etasje=== ||   ||   || ===Mediateket=== ||   ||   || ===Auditoriet=== ||   ||   || ===Kunnskaps-===

basen
||  ||   || ===Lærer===

værelset
||  ||   || ===Annekset=== ||   ||   || ===Filosofi===

loftet
||  ||   || ===Eksterne ressurser=== || media type="file" key="hotarukoi1403-flst.mp3" width="240" height="20" Hotaru Koi. Kanon Bildet: www.hjerteportal.dk || **Lyd er trykkbølger,** eller små vibrasjoner, som beveger seg gjennom ulike materialer. På bildet til venstre ser du et fly som bryter lydmuren. Det betyr at flyet flyr fortere enn lyden som det lager! Når lydmuren brytes, kan det høres et skikkelig smell. På bildet til venstre kan vi **se** at lyden går gjennom lufta. Lyd er altså variasjoner i lufttrykk som forplanter seg gjennom lufta, og som vi oppfatter med hørselssansen.
 * || =Lyd - bare noen bølger?= ||  ||
 * [[image:breaking_the_sound.jpg width="151" height="108"]]

Alle lyder vi kan oppfatte gir oss et samlet lydbilde, eller det vi kaller lydmiljø. Lydmiljøet orienterer oss om det som skjer rundt oss, og lyder i vårt lydmiljø kan skape forventning om ting som skal skje. Lyd gir oss viktige signaler om verden rundt oss. Det at vi kan høre lyder, gjør at vi kan oppfatte tale, noe som igjen gir oss tilgang til talespråket. Det å kunne høre lyder gir oss evne til språklig kommunikasjon og sosial deltakelse. ||  ||
 * || =Fornemmelse av lyd= ||  ||
 * [[image:hoytalerlyd.jpg]] || Lyd kan også formidles som trykkbølger gjennom vann, stein, metall og andre materialer. Lyden kan for eksempel gå gjennom skallebrasken din; det kalles for benledning. Når sanglæreren eller dirigenten bruker stemmegaffel, så er det beina i skallen vi oppfatter lyden gjennom.

Lyd har både en fysisk, mekanisk side, og en opplevelsesside som vi kalle psykofysiologisk. Vi kan da snakke om //fornemmelse// av lyd. Når vi hører stemmen vår med våre egne ører i virkeligheten, hører vi en kombinasjon av lyd som er overført i luft og lyd som er overført gjennom bein. På lydinnspillinger (mp3, video, båndopptaker, osv) hører vi bare "luftstemmen" vår, som om den tilhørte en annen person. Derfor synes vi ofte at lyden av stemmen vår høres "rar" ut på lydopptak, til forskjell fra hvordan vi opplever den i virkeligheten.

Bildet: sksk.no ||  ||
 * || =Frekvens betyr svingninger pr. sekund= ||  ||
 * [[image:wavepitch.jpg width="161" height="97"]] || Er det mange, raske svingninger, sier vi at lyden har høy frekvens. Jo raskere svingninger, jo lysere opplever vi lyden. Er svingningene langsomme, opplever vi lydene som mørke. Høye, lyse toner kommer fra korte, tynne eller stramme strenger, og fra korte stemmebånd og små instrumenter. Mørke, dype toner kommer fra lange strenger, lange stemmebånd, store instrumenter og tykke orgelpiper. Har du sett noen bass-sangere noen gang? Har du tenkt over at de ofte er veldig høye? Eller hvordan ser en kontrabass ut?

Bildet:http://www.idi.ntnu.no/emner/it2302/V06/Forelesning12.html ||  ||
 * || =Høyfrekvente lyder= ||  ||
 * [[image:flaggermus.jpg width="160" height="104"]] || Det finnes mange lyder som menneskets øre ikke kan oppfatte. Det som kalles infralyd har lavere frekvenser enn 20 Hz. Herz (Hz) er den vanligste måleenheten for frekvens, som beskriver antall sykluser/vibrasjoner pr. sekund. Det som har frekvenser høyrer enn 20000 Hz kalles for //ultralyd//. Katter og hunder hører flere ultralyder enn oss. Derfor har man laget for eksempel hundefløyter som har så høy frekvens at mennesker ikke kan høre lyden, mens hunden kan.

Katter har så god hørsel at de kan høre musebevegelser og pip under snøen, for eksempel. Flaggermusen navigerer i luften ved hjelp av en form for sonar, de kaster lyd ut og lyden reflekteres; dermed kan flaggermusen høre hvor stor avstand det er til huleveggene, gjenstander eller byttet det er på jakt etter.

Slike høyfrekvente lyder er det vanskelig for oss mennesker å oppfatte. Det kan være for eksempel slik lyd som gresshopper lager når de gnikker bein og vinger mot hverandre. Når vi blir eldre, forsvinner noe av evnen til å høre høyfrekvente lyder som gresshoppesang og sirissers gnikking. Slik aldersnedsatt hørsel kan blant annet skyldes at vi gjennom livet blir utsatt for en god del støy.

Bildet: no.wikipedia.org ||  ||
 * || =Lyd er svingninger= ||  ||
 * [[image:trommer.jpg]] || **Lyd er svingninger** som er frambrakt ved energi som får luftens partikler til å svinge. Når vi trekker pusten inn i lungene og presser den ut gjennom taleorganene, skaper vi lyd - vibrasjoner - ved å la luftstrømmen presses gjennom stemmebånd, for så å gå videre gjennom svelg, munnhule og nesehule.

Gjennom bestemte innstillinger av taleorganene kan vi lage de særskilte talelydene vi har i vårt språk. Lydsvingninger kan lages av energi fra maskiner og andre gjenstander, fra naturen, fra menneskelig aktivitet, dyr m.m. Vi må altså ha en kilde, for eksempel trommer; for at det skal oppstå lyd. ||  ||
 * || =**Celle som vibrerer med musikk**= ||  ||
 * [[image:blue-pink-mandala-cell1.jpg width="147" height="148" align="left"]] || Fabien Mamanhar brukt et Kirlian kamera og dokumentert hva som skjer med energifeltet til friske menneskeceller når de blir utsatt for kromatiske skalaer - lydfrekvenser. Han fant at farge og fasong på hver celle og den energifelt (aura) endret seg i forhold til tonehøyde og klang for hver tone!

Han oppdaget også at når cellen fikk en vibrasjonsnærhet til en bestemt tone, så ville cellens aura (omkransende lys) forvandle seg til en sirkelform med rosa og blå farger. Dette er cellens "fundamentale tone", mener Maman, og dersom personen er i harmoni med denne, så vil cellen være i hamoni med personens energifelt....

Fotografiet er hentet fra nettet, om Fabien Mamans bok :**The Role of Music in the Twenty-First Century**.http://tama-do.com/roothtmls/cell-research.html Alle fotorettigheter tilhører Maman ©1997 ||  ||
 * || =Mer om lyd= ||  ||
 * || **Enheten for frekvens er Herz** (Hz). En **lyd** med 1 Hz svinger 1 gang per sekund; 500 Hz er en **lyd** som svinger 500 ganger per sekund. Tonen enstrøken A er bestemt til å ligge på 440 Herz. Dyp A° ligger på 220, mens høy A³ ligger på 880 Herz. A¹ er den a'en som du finner i skalaen fra C ved nøkkelhullet på pianoet (stamtonerekka).

Tidligere tider la A på færre svingninger enn i dag. ||  || Større bilde av pitchvsfreq || Lydsignalene kan ha ulik intensitet (ulik styrke) og ulik frekvens (ulik hurtighet). Lydstyrke angis i desibel (dB). Lydtrykket varierer fra så vidt hørbar lyd (0 dB) og opp til lydsvingninger som blir så kraftige at de oppleves som smerte (smertegrensen for lyd ligger på 130 - 140(dB).
 * || =Frekvenser= ||  ||
 * [[image:Pitch_Vs_Frequency.jpg width="195" height="160"]]

Det menneskelige øre er normalt i stand til å oppfatte svingninger (frekvenser) fra omkring 20 -20 000 Hz. 20 Hz er de dype tonene. De laveste tonene fra ett bassinstrument eller en gitar kan være et bilde på lave, dype svingninger. En høy tone fra et pikkolofløyte eller fra en barnestemme kan vise den andre enden av skalaen, de høyfrekvente tonene. En av de høyeste frekvenser det menneskelige øret kan høre, er for eksempel gresshoppens sang. Vi sier at den er høyfrekvent. Rasling i løv 10 - 20 dB Hvisking 30 - 40 dB Lavmælt tale 50 - 60 dB Vanlig tale 60 - 70 dB Bil, 10 m borte 70 - 80 dB Høye rop 80 - 90 dB Jetfly, 300 m borte 100 -120dB Smertegrense 130 - 140 dB
 * Jo kortere bølgelengde, jo høyere frekvens og lysere lyd
 * En dobling av frekvensen gir en tone en oktav høyere
 * 1-strøken A 440 Hz
 * 2-strøken A 880 Hz
 * Jo større amplityde, jo kraftigere lyd (mer energi)
 * Måles i decibel (1/10 bel, lydstyrkemål navngitt etter Alexander Graham Bell) ||  ||
 * || =Desibel fra dagliglivet= ||  ||
 * Høregrense 0 dB

Desibel er et mål for forholdet mellom to tall. Brukes oftest i forbindelse med lydstyrke. I akustikken brukes dB for å uttrykke (det logaritmiske) forholdet mellom lydenergien i den lyden vi ønsker å måle, i forhold til energien i den svakestelyden. ||

"Bel" er definert som forholdet mellom 2 tall uttrykt i logaritmisk skala. Forholdet mellom 2 tall, x og y, blir log(x/y) Bel. 1 decibel (dB) = 1 / 10 Bel, akkurat som 1 desiliter = 1 / 10 liter. Forholdet mellom de 2 tallene, x og y, kan da angis i decibel på følgende måte: 10 x log(x/y).

Bildet: [|dph.dk/default. asp?ID=123&pID=99]

Her ser du bilde av //talebananen//. Den viser hvor de ulike språklydene ligger i et frekvensskjema. ||  ||
 * || =Hørseltap= ||  ||
 * [[image:snegle.jpg width="178" height="107"]] || Det er stor forskjell mellom lyd på 0 desibel og lyd som oppfattes som smerte. Tallskalaen som benyttes ved angivelse av lydstyrke er //logaritmisk//. Dvs. at tallverdiene økes ved å ganges med seg selv fra enhet til enhet.

Det er et stort sprang i lydstyrken mellom f.eks. 50 og 51 dB og svært stort mellom 50 og 60 dB. Desibel brukes blant annet for å angi grad av hørselstap. Om en person på en viss frekvens har et hørselstap på f.eks. 60 dB, betyr det at personen trenger 60 dB sterkere lydstyrke enn en normalthørende for å oppfatte lyden ved denne frekvensen.

Bildet: www.havbasserne.dk ||  ||
 * || =Akustikk= ||  ||
 * [[image:akustikk.jpg]] || Når vi snakker om lyd, er det nyttig å vite noe om akustikk. Lyd er vibrasjoner som er satt i gang et eller annet sted - i en hals, i en høyttaler, i et klokketårn eller flymotor, en drill eller en tromme. Men lyden speiles - reflekteres - når den treffer ting. Når vi hører musikk eller tale i et rom, hører vi først lyden direkte fra lydkilden, og deretter refleksjoner fra de forskjellige flatene. Alle rom har sin egen akustikk, og romklang er lydbølgene som reflekteres frem og tilbake inne i rommet. Lyden reflekteres/speiles i vegger/overflater nesten på samme måte som lysstråler når de møter et speil.

Bildet: www.plan-evo.no ||
 * || =Lyd som speiling= ||  ||
 * [[image:tomtrom.jpg]] || Lyden speiler forskjellig alt etter hva den treffer. Noen materialer "suger" lyden i seg, og sender lite fra seg, mens andre materialer sender mye tilbake.Du kan eksperimentere med å rope mot en betongvegg og etterpå mot en tykk gardin, og lytte etter forskjellen. Gardinen suger mer i seg og sender mindre tilbake. En glatt, hard og tynn plate reflekterer diskanten godt, men sluker/absorberer noe bass. En glatt, hard betongvegg vil reflektere alle frekvenser. Tenk på hvor mye etterklang det kan være for eksempel i en trappeoppgang i en blokk eller i et tomt rom. Gardiner, mineralull og til en viss grad eggekartonger vil f. eks. absorbere lyse lyder (diskant).

Bildet: www.ballade.no ||  ||
 * || =Akustikk som vitenskap= ||  ||
 * [[image:lyder.jpg]] || Opprinnelsen til ordet "akustikk" er det greske ordet //akuein// som betyr "å høre". Akustikk har således med hørsel og lydoppfattelse å gjøre. I dag omfatter ordet en bred vitenskapsgren. Akustikk har blitt vitenskapen om ulike aspekter av lyd og vibrasjon, som f.eks ultralyd i medisinsk diagnostikk, ultralyd for sonar- og seismiske målinger, lyd som uønsket støy og vibrasjon, lyd som kommunikasjon med tale og musikk, samt ulike aspekter av høring og lydoppfattelse.

Bildet: Bildet: www.amobil.no ||  ||
 * || =Akustikk i praksis= ||  ||
 * [[image:Refleksjonlyd.jpg width="172" height="157"]] || Akustikken i et rom er et resultat av utforming, materialer i tak, vegger, gulv, installasjoner, innredning og antall mennesker m.m. Bruk av gulvbelegg uten mykt underlag direkte på betong og harde plater i vegg og tak fører vanligvis til uheldige akustiske forhold. Det gjør også tregulv lagt på bjelkelag uten lyddempende tiltak.

Tiltak for å bedre akustikken omfatter nettopp bruk av myke mellomlag mellom gulvbelegg og underlaget, bruk av myke materialer i deler av rommene, akustiske plater i vegg og himlinger, bruk av tekstiler etc. og lyddempende sokker på stoler. Det er ønskelig at etterklangstiden reduseres best mulig. Lang etterklangstid er særlig plagsomt for brukere av høreapparat, men er også til plage for andre. ||  || [|Hva er lyd?] Her er en nettside som forklarer hva lyd er. [| Dr. Lyd] om lyd på digitale måter, og bruk av lyd i word-dokumenter. Om nettstedet fysikknett: http://www.naturfag.no/_naturfag/nettstedbeskrivelse/vis.html?tid=17764 Lyd på notam dsp:http://www.notam02.no/ http://www.notam02.no/DSP02/index.php?seq=7&page=227 Akustikk på engelsk, om instrumenter: http://www.phys.unsw.edu.au/music/ ||  || Mer vitenskap, men fort gjort å klikke, mange flotte tegninger om alt som har med lyd, hørsel og mye annet å gjøre(engelsk)[| http://hyperphysics.phy-astr.gsu.edu/hbase/sound/soucon.html] ||  || Innholdsfortegnelse/Index Tilbake til romplan
 * || =Hvorfor er det viktig å vite noe om akustikk?= ||  ||
 * || Dette er viktig å tenke på dersom man skal lage et rom hvor det skal spilles musikk, eller et rom hvor det er viktig at tale oppfattes tydelig. Støy er en vanlig årsaksfaktor for nedsatt hørsel, øresus, stress, muskelspenninger, dårlig trivsel og kan bidra til nervøsitet, blodtrykksøkning, hodepine og søvnvansker. ||  ||
 * || =Ressurser= ||  ||
 * || På [|fysikknett] kan du lese mer om lyd og om hvordan øret fungerer. (Websidene har vært nede pga. datainnbrudd. Sidene vil være tilbake innen kort tid.) Du kan også lese mer om hva [|bølger] er.
 * || =Vitenskaplig og morsomt om lyd?= ||  ||
 * || Klikk her for å se en side om lyd som en 5. klasse har laget (på engelsk) http://www.fi.edu/fellows/fellow2/apr99/soundindex.html


 * Nettstedet er opprettet av Siri Randem ||