Norske+vokale+folketonesjangre


 * ===Home=== ||  ||   || ===Innhold=== ||   ||   || ===Romplan=== ||   ||   || ===Entré=== ||   ||   || ===Første etasje=== ||   ||   || ===Mediateket=== ||   ||   || ===Auditoriet=== ||   ||   || ===Kunnskaps-===

basen
||  ||   || ===Lærer-værelset=== ||   ||   || ===Annekset=== ||   ||   || ===Filosofi-loftet=== ||   ||   || ===Eksterne ressurser=== || media type="file" key="statt-upp2012.mp3" width="240" height="20"Statt upp Mari Støveltryne Norske folketoner og ballader || =Norske folketonesjangre= ||  || Det er funksjonen til sangene som bestemmer hvilken sjanger de plasseres innenfor.
 * Siris digitale sangbok
 * [[image:seterdrift.jpg width="116" height="76"]] || De norske folketonene hentet inspirasjon fra liv og arbeid, natur og overtro, humor og spøk.

Her finner du tekster, lydfiler og noter til viser, stev og ballader innenfor de ulike sjangrene. Alle handler om mennesker som oss, med sorger og gleder. ||  || Dette er melodier fra seterlivet. Budeienes lokking kalte kyrne tilbake til melking om kvelden. Huvingen ble brukt for å får kyrne til å stå stille og melke mer uten å sparke vekk melkebøtta. Lalingen hjalp til å holde villdyr vekk, kyrne samlet, og til å holde kontakt over lange avstander med andre budeier. Huvinga var ofte uten ord og var knyttet til bestemte personer eller steder. Ei budeie kunne ha sin egen måte å huve på og dette kunne fortelle andre hvor hun befant seg. ||  || Bånsullene er sanger for barna, enten de er vuggeviser eller sanger for å muntre opp gretne unger. Det var vanlig før å tralle eller sulle både slåtter og andre sanger mens man jobbet i heimen. ||  || De eldste balladene hadde sine røtter i oldnorske skaldekvad. Etter hvert utviklet balladene seg til å omhandle liv og tro, ikke minst overtro. Her hører vi om sterke følelser og overnaturlige vesener, familiefeider og bruderov. ||  || Bygdevisene tok opp temaer fra hverdag og moro, og forteller ofte interessante, tragiske eller morsomme historier. Bygdevisene avløste balladene, da disse ble mindre populære på 1600-tallet. Folkevisene ble gjerne skrevet på bygdemål og mange bygger på historiske personer og hendelser. ||  || Arbeidsvisene hjalp til med å holde rytmen og humøret i arbeidet når flere jobbet sammen og skulle ta i harde tak. ||  || Stev er firelinjete, lyriske enkle vers som ble diktet og improvisert spontant. De var gjerne folkelige, og kunne omhandle kjærlighet, drikking eller inneholde visdomsord. ||  || De religiøse folketonene sies å tilhøre den eldre, norske sangskatten. Sangenes tekst og melodi er gjennomgående preget av dypt alvor. Salmene og den religiøse folketonen har en sentral plass innafor den folkelige sangtradisjonen. Syngemåten var ofte ornamentert, med "krudler". ||  || Joik er den tradisjonelle samiske folkemusikkformen. Joiken har alltid hatt en viktig funksjon blant samene. I eldre tider inngikk den som en sentral del av sjamanens ritualer. Den tradisjonelle joiken er avhengig av nære sosiale relasjoner mellom det som det eller den det blir joiket om og joikeren. ||  || Det vanlige er å dele sangleken inn i to hovedgreiner; barnesangleik og voksensangleik. Barnesangleiken brukte barna ute når de var for seg selv. Voksensangleiken foregikk ofte ved høytider og tilstelninger der folk var samlet, og barnakunne også få være med. Oversikt over sangleikene ||  || Sanger for en skilling ble vanlig etter boktrykkerkunsten ble oppfunnet. Svært mange av visene handlet om sørgerlig kjærlighet eller store begivenheter i samfunnet, som skipsforlis, branner og lignende. . ||  || Viser om det å emigrere til et annet land, oftest var det Amerika som var målet, og sangen handlet om både det nye og det gamle landet. ||  || http://www.forn-sed.no/folkesagn/folkesagn/folkeviser_kvad/index.shtml Christiansen, Reidar Th., 1957 //Norske Folkeviser// Bergen: JW. Eides forlag Lammers, Thorvald, 1901 //Norske Folkeviser// //I og II//, Kristiania: Aschehoug & Co Landstad, M.B. 1853, //Norske Folkeviser//, Universitetsfolaget 1968 Helland, Amund, 1900, //Norske folkeviser, digte og stev,// Kristiania. Forfatteren Bugge, Sophus, 1858, //Gamle Norske Folkeviser//, Universitetsforlaget 1971 Gaukstad, Ø. 1997, //Ludvig Mathias Lindemans samling av norske folkeviser og religiøse folketoner// Novus forlag, bind 1 og 2. Amundsen og Kvideland, 1975 //Emigrantviser// Universitetsforlaget Kvandal, Lilleba Lund, 2000, //Norske Folkeviser gjennom 1000 år,// Cappelen Ballade.no: Hvor kommer våre folkeviser fra? http://www.ballade.no/nmi.nsf/doc/art2006011209521262750286 http://no.wikipedia.org/wiki/Ballader http://www.ugle.dk/folkeviser.html Skandinaviske ballader: http://www.dokpro.uio.no/Kalmarunionen/jukebox.htm ||  ||
 * [[image:seter-2.jpg width="113" height="72" link="Lokk, huv eller hjaling"]] || **Lokk, huv eller hjaling/laling**
 * [[image:babysove.jpg width="88" height="67" link="Bånsull"]] || **Bånsull**
 * [[image:balladebendik.jpg width="108" height="65" link="Middelalderballade"]] || **Ballader og middelalderviser**
 * [[image:gjestbaardsen.jpg width="65" height="109" link="Bygdevise"]] || **Bygdevise**
 * [[image:seilskip.jpg width="100" height="66" link="Arbeidsvise"]] || **Arbeidsvise**
 * Rallarvise
 * Shanty
 * Lokk
 * [[image:stev-5.jpg width="90" height="90"]] || **Stev (gammel- og nystev).**
 * [[image:kristus.jpg width="108" height="108" link="Religiøse folketoner"]] || **Religiøse folketoner**
 * [[image:joik-2.jpg width="78" height="114" link="Joik"]] || **Joik**
 * [[image:danser.jpg width="127" height="68" link="Alfabetisk liste over sangleiker"]] || **Sangleiker og folkedanser**
 * [[image:skillingsviser.jpg link="Skillingsviser"]] || **Skillingsviser**
 * [[image:emigrant.jpg link="emigrantsanger"]] || **Emigrantsanger**
 * || =Ressurser= ||  ||
 * || Vokal folkemusikk: http://www.hedmarkfolkemusikk.com/index.php?option=com_content&task=view&id=38&Itemid=79