Om+læring


 * Tilbake til forrige side || Hjem til Rundsanger og kanon ||
 * || ==Hva er læring?[[image:http://c1.wikicdn.com/i/c.gif width="78" height="22"]]== ||
 * [[image:skapendelæring.jpg]] || Læring kan ses på som integrerte prosesser som består av flere delprosesser som gjensidig påvirker hverandre (Illeris 1999). Prosessene kan først og fremst knyttes til individets sosialisering til samfunnet, til sosial interaksjon og samhandling med andre i dialoger og relasjoner, men også til kognitiv, psykodynamisk, affektiv og motorisk modning og endring (Illeris 1999) som ressurs og medierende artefakt i prosessene. Alt inngår i et samspill, der læring er både sosialt og kulturelt forankret og knyttet til deltakelse i ulike praksisfellesskaper (Lave and Wenger 1991, Dysthe 2003).

Læring kan være kontinuerlig (jevn) eller diskontinuerlig (sprangvis) og kan skje ved assimilasjon (nye inntrykk tilpasses gamle tankeskjema og strukturer) og akkomodasjon (endring, revidering og reorganisering av tankeskjema og kognitive strukturer) (se Piaget 1964/1970) og gjennom refleksivitet (Schön 1983) eller aktivitet (Engestrøm 1987).

John Dewey definerte refleksjon som en base for tenkningen i forhold til dannelse av mening og antakelser: ”Reflection involves not simply a sequence of ideas, but a con-sequence—a consecutive ordering in such a way that…“thinking,” in its best sense, is that which considers the bases and consequences of belief.” (Dewey 1910:2-4).

Læring skjer altså ikke bare gjennom indre prosesser i individet, men gjennom samarbeid og interaksjon i møtet mellom mennesker og samfunn. ||
 * || ==Læringsteori== ||
 * [[image:grunnsynelever.jpg]] || Gjennom samfunnsutviklingens ulike faser har synet på læring divergert. I en grov oversikt kan læringsteoriene deles inn i noen hovedretninger, som behaviourisme (vektlegging av atferd), kognitivisme (vektlegging av bygging av tankestrukturer) og sosialkonstruktivisme. Fra en sosialkonstruktivistisk synsvinkel er kunnskap og læring sosialt situert og distribuert (Dysthe 1999). Menin​gsfull læring skjer i dette perspektivet helst i mest mulig autentiske kontekster (Dysthe og Engelsen 2003). Tanker og ideer avhenger av kontekstene de opptrer i for å ha mening. Å presentere kunnskap som er strippet for kontekstuelle nøkler vil skille kunnskap fra virkelighet og dette hindrer meningsfull læring.

Analyse av lærebøker og andre pedagogiske tekster avhenger av slike forståelseshorisonter som er nevnt over. ||
 * || ==Pedagogisk tekst== ||
 * [[image:tekst.jpg width="120" height="88" link="Musikkfaglig legitimering"]] || Med pedagogisk tekst forstås tekster, lærebøker, læremidler og multimodale  ressurser som realiserer kommunikasjon og læring i ulike læringskontekster (se Knudsen 2008:75ff). Det multimodale perspektivet bygger på en sosialsemiotisk kommunikasjonstilnærming; der det å skape mening, formidle kunnskap og tilrettelegge for læring skjer via design av tegnsystemer (Kress and van Leeuwen 2001). Tegnsystemene kan være lyd, bokstaver, skrift, gester, noter, overflater eller farger, og de anvendes i ulike medier – trykte, digitale eller i fysiske rom (Rostvall og Selander 2008). Pedagogiske tekster kan således være skriftlige og muntlige, multimediale, interaktive og ikke-verbale (Knudsen og Aamotsbakken 2008). En samling sanger i en sangbok, noter på en papir- eller nettside og en sang som klinger i det fysiske rommet kan i dette perspektivet analyseres som tekster (se Nyrnes 2008). ||
 * || ==Teksten gjør en jobb== ||
 * [[image:Jobb_1.jpg width="150" height="150" link="Musikkfaglig legitimering"]] || I et funksjonelt perspektiv gjør den pedagogiske teksten ”en jobb” i visse sammenhenger (se Maagerø 2007, jf Halliday og Hasan 1985). Den pedagogiske tekstens funksjon kan belyses ved //læringsdidaktisk designteori// (Rostvall og Selander 2008). I et læringsperspektiv betyr design å iscenes​ette sosial kommunikasjon. Den pedagogiske teksten skal skape mulighet for transformasjon av kunnskap til læring gjennom sitt //didaktiske design// (Rostvall og Selander 2008). Læringsdesign omfatter implementering av fagstoff, arbeidsmåter og faglig begrunnelse (Rostvall og Selander 2008).

Den didaktiske vendingen angår spørsmål om //hva, hvordan og hvorfor// i sangboka som pedagogisk tekst så vel som i musikkfaget og musikkundervisningen (se Hanken og Johansen 1998). Didaktikk har sine røtter i det greske //deik//, som betyr å vise vei, å avdekke; her ”kunsten å komme frem til noe som ikke var klart synlig eller lå opp i dagen for å bli oppdaget, observert og anerkjent”  (Gundem 2008, Ongstad 2004). ||
 * || ==Læringsdesign og design for læring== ||
 * [[image:Designforlæring.jpg width="98" height="147" link="Musikkfaglig legitimering"]] || Læring blir gjerne definert som de prosesser der individet forvandler sine erfaringer til kunnskap, ferdigheter, holdninger, verdier og følelser (Jarvis 1993:180). Tidligere ble dette sett på som en mer passiv overføringsprosess, der eleven nærmest var en tom beholder som skulle fylles opp. I dag tenker man at læring skjer i sosiale kontekster via ulike tegnsystemer, artefakter og representasjoner (Selander 2008). Læring forstås som en ”ökad förmöga at bruka en etablerad uppsättning tecken i en kunnskapsdomän” (Rostvall og Selander 2008:34).

Læringen er en forvandlingsprosess; avhengig av situasjon, hensikt, situerte og institusjonelle normer og ressurser for læring, didaktisk innramming og iscenesetting, interesse og sosial interaksjon, samt metarefleksjon (Rostvall og Selander 2008:39). Det er ”en aktiv og kreativ prosess for å skape mening, ikke en passiv overtaking” (Selander og Skjelbred 2004:17). Eleven ses på som medskaper og produsent (Aamotsbakken 2008). Det er dermed elevens egen omforming av ”stoff” fra tekstene som avgjør om de får en pedagogisk effekt. || Dysthe, O. 1999://Ulike teoriperspektiv på kunnskap og læring //  []  [lest 06.09.06] Dysthe, Olga (2003): Teoretiske perspektiv. I: Dysthe/Engelsen 2003: //Mapper som // //pedagogisk redskap. Perspektiver og erfaringer //, 35-61, Abstrakt, Oslo. Rostvall, A.L og Selander, S. (red) 2008: //Design för lärande // Stockholm, Norstedt Akademis Nyrnes, A og Lehmann, N. 2008: //Ut frå det konkrete. // //Bidrag til ein retorisk kunstfagdidaktikk // Oslo: Universitetsforlaget Nyrnes, A. 2008: Ut frå det konkrete. Innleiing til ein retorisk kunstfagdidaktikk. I: //Ut frå det // //konkrete. Bidrag til ein retorisk kunstfagdidaktikk //. Oslo: Universitetsforlaget Lave, J. og Wenger, E. 1991: //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Situated learning – Legitimate peripheral participattion // Nyrnes, A. 2008: Ut frå det konkrete. Innleiing til ein retorisk kunstfagdidaktikk. I: //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Ut frå det // //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">konkrete. Bidrag til ein retorisk kunstfagdidaktikk //. Oslo: Universitetsforlaget Lave, J. og Wenger, E. 1991: //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Situated learning – Legitimate peripheral participattion // New York, Cambridge University Press Selander, S. og Skjelbred, D 2004. //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Pedagogiske tekster for kommunikasjon og læring. // Oslo: Universitetsforlaget Knudsen, S.V. 2008: De umulige muligheders begreb – læsning og læseren i og af ”pædagogiske tekster”. I Knudsen, S.V. og Aamotsbakken, B. 2008: //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Tekst som flytter grenser. // Oslo: Knudsen, S.V. og Aamotsbakken, B. (red.) 2008: //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Tekst som flytter grenser // Oslo: Novus forlag <span style="msoansilanguage: NO-NYNmso-bidi-font-family; msobidifontfamily: 'Times New Roman'; msobidithemefont: minor-bidi;">Aamotsbakken, B. 2008. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: EN-US;">The Pedagogical Text – an important element in the textual world? Reflection on the concepts of ‘text’, ‘context’ and ‘literary culture’. //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Designs for learning // Volume 1 Number 1 <span style="msoansilanguage: NO-NYNmso-bidi-font-family; msobidifontfamily: 'Times New Roman'; msobidithemefont: minor-bidi;"> http://www.designsforlearning.nu/08/no1/no1_08_aamotsbacken.pdf Selander, S. 2008a: Tecken för lärande – tecken på lärande. Ett designteoretisk perspektiv. I Rostvall, A-L. og Selander,S. 2008: //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Design för lärande. // Stockholm: Norstedts Akademiske forlag Selander, S. 2008b: Pedagogiska texter – et sätt att designa lärprocesser. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-NYN;">I Rostvall, A-L. og Selander,S. 2008: //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Design för lärande. // Stockholm: Norstedts Akademiske forlag <span style="msoansilanguage: NO-NYNmso-bidi-font-family; msobidifontfamily: 'Times New Roman'; msobidithemefont: minor-bidi;">Schön, Donald A. 1983. //<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: EN-US;">The Reflective Practitioner. How professionals think in action. //<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: EN-US;"> <span style="msoansilanguage: NO-NYNmso-bidi-font-family; msobidifontfamily: 'Times New Roman'; msobidithemefont: minor-bidi;">USA: Basic Books. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: EN-US;"> ||
 * || ==Kilder== ||
 * || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"><span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: EN-US;">Dewey, J.1916. //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Democracy and Education. // New York: The Macmillan Company.