Folkemusikk

Tilbake til innhold Neste side
 * ===Home=== ||  ||   || ===Innhold=== ||   ||   || ===Romplan=== ||   ||   || ===Entré=== ||   ||   || ===Første etasje=== ||   ||   || ===Mediateket=== ||   ||   || ===Auditoriet=== ||   ||   || ===Kunnskaps-===

basen
||  ||   || ===Lærer-værelset=== ||   ||   || ===Annekset=== ||   ||   || ===Filosofi-loftet=== ||   ||   || ===Eksterne ressurser=== || media type="file" key="gamlestevet-sang2011.mp3" width="240" height="20"Gammelstevet Norske vokale folketonesjangre || =Folkemusikk= ||  ||
 * Siris digitale sangbok
 * [[image:HYRDE3.gif width="146" height="140" link="http://www.naturinstrumenter.no/Instrumenter/Hyrdestund.htm"]] || Folkemusikk er sanger og melodier som ble overlevert fra utøver til utøver og fra generasjon til generasjon. De ble lært fra andre som kunne dem, ved imitasjon og gjentakelse; vi sier de ble lært etter "gehør". Folketoner er dessuten melodier som har vært på vandring. Folkevisene har som kjennetegn at man ikke vet hvem som har laget dem. Det som er særegent for folkemusikk er at den har blitt muntlig tradert. Det vil si at musikken er overført så og si fra munn til munn når det gjelder sang, og hånd til hånd når det gjelder instrumenter. Hver musikkutøver har da kunnet legge sitt personlige preg til musikken, og ulike versjoner av samme melodi kan finnes.

Det finnes mange typer folkemusikk, både vokal og instrumental. En stor del av repertoaret i norsk folkemusikk er fra 1800-tallet, men det finnes også deler som bærer preg av et langt eldre opphav.

[| Bildet.] ||  ||
 * || =Vokal folkemusikk= ||  ||
 * [[image:kulokkbudeie.jpg]] || Vokal folkemusikk er sanger som blir sunget. Mange folkeviser har røtter tilbake til middelalderen. Den norske folkemusikken oppsto i og var en del av det gamle bondesamfunnet. Innenfor denne kulturelle rammen var det bruk for de ulike sjangrene i tilknytning til arbeid, fest og barnepass. Sangmåten i vokal folkemusikk er ofte motsatt av hva som er vanlig ved "klassisk sang". Intonasjon er ofte preget av glissando (skli til tonene), og stemmen er ofte nasal og presset. Det er vanlig å synge på konsonantene. Sangmåten ligger ellers nokså tett opp til talespråket, og melodien tilpasses teksten. Melodien kan derfor variere fra vers til vers og fra strofe til strofe. Det er relativt stor rytmisk frihet i forhold til notasjonen av melodistemmen. Ofte er også takten friere, og det er rom for individuelle sanger-særtrekk.

Norske vokale sjangre:

 * Lokk, huv eller hjaling**
 * Bånsull**
 * Ballade**
 * Bygdevise**
 * Arbeidsvise**
 * Stev (gammel- og nystev).**
 * Religiøse folketoner**
 * Joik**
 * Sangleiker**
 * Skillingsviser**
 * Emigrantviser**

Bildet:www.bunad-magasinet.no ||  ||
 * || =Instrumental folkemusikk= ||  ||
 * [[image:lur.jpg width="150" height="113"]] || I Norge regner vi beinfløyter, bukkehorn og lur til de eldste instrumentene sammen med seljefløyte og munnharpe. Noen av disse instrumentene har svært gammelt opphav. Ellers er både langeleik og hardingfele blitt brukt.

Hardingfela, som regnes som Norges nasjonalinstrument, er en fele med 4-5 understrenger, roseornamentikk og en noe annen konstruksjon enn en vanlig fele. Lokket og bunnen på kassa er mer hvelvet, og halsen er kortere, mens stolen er flatere.

Hardingfela klinger ca. en liten ters høyere enn fiolin, og den kan stemmes på forskjellige måter (ca. 30 ulike stemminger). Eksempler er "oppstemt" (a–d1–a1–a2), "nedstemt" (g–d1–a1–e2), "trollstemt" (a–e1–a1–ciss2), "gorrolaus" (f–d1–a1–e2). Understrengene stemmes oftest d1–e1–fiss1–a1 eller d1–e1–g1–a1. Spillet karakteriseres ved utstrakt bruk av tostemmighet, med mye dobbeltstrøk. ||  || Les om [|lausdans] på universitetets nettsider. Se sangeksempler av folketoner. ||  || Lammers, Thorvald, 1901 //Norske Folkeviser// //I og II//, Kristiania: Aschehoug & Co Landstad, M.B. 1853, //Norske Folkeviser//, Universitetsfolaget 1968 Helland, Amund, 1900, //Norske folkeviser, digte og stev,// Kristiania. Forfatteren Bugge, Sophus, 1858, //Gamle Norske Folkeviser//, Universitetsforlaget 1971 Gaukstad, Ø. 1997, //Ludvig Mathias Lindemans samling av norske folkeviser og religiøse folketoner// Novus forlag, bind 1 og 2. Amundsen og Kvideland, 1975 //Emigrantviser// Universitetsforlaget Kvandal, Lilleba Lund, 2000, //Norske Folkeviser gjennom 1000 år,// Cappelen [|Folkemusik fra høgskolen i Volda]: [|Samling av ballader og danser] Skandinaviske ballader: http://www.dokpro.uio.no/Kalmarunionen/jukebox.htm ||  ||
 * || =Slåtten= ||  ||
 * [[image:harding.jpg]] || Innenfor den instrumentale folkemusikken opererer vi først og fremst med [|slåtten]. Mange slåtter kom til å være knyttet til fortellinger og sagn, og det har vært hevdet at noen av dem hadde rituelle betydninger og kunne være riktig gamle. Innenfor instrumentalrepertoaret skiller man tradisjonelt mellom den yngre gammeldansen, med vals, reinlender og polka og tydelig sentraleuropeisk innflytelse, og det eldre slåttespelet, med kategoriene springar, gangar og lyarslått. ||  ||
 * || =Halling= ||  ||
 * || Lytt til og se [|video av rytmer fra halling] på rytmorama.
 * || =Ressurser= ||  ||
 * || Christiansen, Reidar Th., 1957 //Norske Folkeviser// Bergen: JW. Eides forlag

Forrige side Tilbake til oversiktsmenyen Neste side
 * || ===Profiler i norsk folkemusikk=== ||  ||
 * || http://www.folkedans.com/folkemusikk/folkemusikk_profilar.htm ||  ||