Om+opphavsrettigheter

=Om opphavsrettigheter=
 * ===Home=== ||  ||   || ===Innhold/index=== ||   ||   || ===Romplan=== ||   ||   || ===Entré=== ||   ||   || ===Første etasje=== ||   ||   || ===Mediateket=== ||   ||   || ===Auditoriet=== ||   ||   || ===Kunnskapsbasen=== ||   ||   || ===Lærerværelset=== ||   ||   || ===Annekset=== ||   ||   || ===Filosofiloftet=== ||   ||   || ===Eksterne ressurser=== ||
 * Rundsanger og kanon - hovedsiden for prosjektet || Sangbasen || [|Rundsangbloggen] ||
 * || ==Gamle og tradisjonelle sanger== ||  ||
 * [[image:CCF07022010_00017.jpg width="163" height="83"]] || Alle land har sanger og viser som har blitt sunget i så mange år og gjennom så mange generasjoner at de er blitt folkeeie. Kanskje er de heller ikke blitt satt på notepapiret før i nyere tid.

I dette materialet har jeg i all hovedsak valgt å ta med gamle og tradisjonelle sanger som i prinsippet ligger til [|det offentlige domenet]. Det offentlige domenet er ikke nedfelt i noe lovverk, men angår ulike sider ved et lands kultur som antas å tilhøre "alle", uten at noen har en bestemt copyright til det.

Sanger som "ingen eller alle eier" kan i prinsippet framstilles "fritt", fordi de er tradisjonelle sanger som det ikke finnes noen kjent opphavsperson til. Andre sanger som "faller i det fri" er slike der vernetiden i henhold til åndsverkslovgivningen er løpt ut (til vanlig 70 år i Norge). Det vil si at den som har komponert melodien og den som har skrevet teksten må ha vært død så lenge før du kan tingliggjøre det selv uten lisens.

Det som bestemmer vernetiden i Norge er [|Lov om opphavsrett til åndsverk]. NB! Alle land har sine egne, og litt ulike lover på dette området. Du kan lese mer om dette under [|Public Domain]. ||  ||
 * || ==Lov om opphavsrett i Norge== ||  ||
 * || De regler som gjelder for bruk og gjengivelse av komponert musikk er i Norge regulert av [|Lov om opphavsrett til åndsverk]av 12. mai 1961. Opphavspersonen til et musikkverk har i følge åndsverksloven selv rett til å bestemme hvor, når og hvordan verket skal brukes. Dette kalles for opphavspersonens //enerett //. Disse er både økonomiske og ideelle enerettigheter, uten at jeg går nærmere inn på det her.

 Åndsverksloven skal gjøre det mulig for opphavsmenn og andre rettighetshavere selv å bestemme over utnyttelsen av egne verk. Opphavspersonen kan overdra rettighetene til andre.  Lov om opphavsrett til åndsverk av 12. mai 1961 har bestemmelser om at fremføring og bruk av musikk utenfor det private området er forbudt uten samtykke. Overtredelse av lovens bestemmelser kan medføre inndragning, erstatning og straffeansvar. ||  ||
 * || ==Unntak fra/avgrensning av eneretten til åndsverk== ||  ||
 * || Det finnes tre unntak fra eller avgrensninger av eneretten til åndsverk:
 * Fri bruk; som innebærer at det verken kreves samtykke, eller at det skal betales for bruken. De viktigste eksempler her er privat bruk, bruk av offentlige dokumenter, utløpt vernetid, sitatretten og bruk innenfor det private området.
 * Tvangslisens; som ikke forutsetter at det innhentes samtykke på forhånd, men som krever at det skjer en etterfølgende betaling for bruken.
 * Avtalelisens; som innebærer at alle rettigheter til bruk på et område kan innhentes ved avtale og betaling gjennom én organisasjon. ||  ||
 * || ==Vernetiden== ||  ||
 * || Vernetiden er den tid rettighetshaverne har beskyttelse for sine rettigheter. Etter at vernetiden er utløpt kan opphavsrettslig beskyttet materiale fritt brukes. Men de ideelle rettighetene gjelder også etter vernetidens utløp.

Når opphavsmannen har vært død i mer enn 70 år kan verket brukes fritt. For første gangs tilgjengeliggjøring av verk som har falt i det fri er vernetiden 25 år. I noen land opererer man en tidsramme på 95 år. ||  ||
 * || ==Hvem forvalter rettighetene?== ||  ||
 * || For å få tillatelse til å offentliggjøre melodier og tekster som er omfattet av vernereglene, må man kontakte opphavspersoner eller deres rettighetshavere. For utenlandske sanger gjelder tilsvarende rettigheter i de ulike land, i henhold til landenes egen lovgivning.

Med hjemmel i lov av 9. april 1965 om avgift til Det norske komponistfond, har Kulturdepartementet gitt bevilling til TONO til å drive mellommannsvirksomhet ved oppkreving av vederlag til opphavsmannen for lydfesting og offentlig fremføring av musikkverk. TONO er den eneste organisasjonen i Norge som kan gi tillatelse til offentlig fremføring av musikk på rettighetshavernes vegne. ||  ||
 * || ==Hva betyr dette for prosjektet?== ||  ||
 * || Jeg har valgt sanger som i prinsippet faller utenfor copyright, dvs. sanger som er tradisjonelle, som det ikke finnes kjente opphavspersoner til, eller som faller utenfor vernetiden, dvs. er 70 år eller eldre, jf [|Lov om opphavsrett til åndsverk.]. Nyere stoff er eventuelt kun sitert med ett vers.

Jeg har foretatt intensive søk etter opphavsperoner for de enkelte sangene i prosjektet. Jeg har forsøkt å ta med kun sanger som kun ligger "i det fri", altså slike som ikke omfattes av verneregelen. Jeg har også søkt om tillatelse til bruk for noen av sangene i materialet som fortsatt faller inn under verneregelen.

 Vennligst ta kontakt hvis du mener det er uklarheter om enkelte sangers status for publikasjon, eller du vet om rettighetshavere, så vil jeg fjerne sangene fra prosjektet: siriran [krøllalfaen plassert her] online punktum no.

Alt materialet på sidene her kan for øvrig lastes ned og brukes fritt i læringssammenheng. Du kan altså gjerne låne materialet, og bruke det i ikke-kommersiell sammenheng, men du bør ikke gjengi det eller tingliggjøre det uten akkreditering.

Tekstene, melodiene, notasjonene og gjendiktningene på disse sidene er med andre ord omfattet av vanlige bestemmelser etter [|åndsverksloven].

Nb! Kanonsangene er nå utgitt på Norsk Musikforlag i en egen sangbok: M.M.O 13350 ISMN 979-0-065-13528-1 Email: order@musikforlaget.no
 * //Rundsanger og kanon//**
 * //228 sanger i melodi og tekst//**

<span style="color: #000000; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 10pt;">Siri Randem ||  ||