Fysikk

Tilbake til innhold Tilbake til romplan Musikkens grunnelementer


 * || =Musikk og fysikk= ||  ||
 * [[image:lyd.jpg]] || Lyd er trykkvariasjoner i luften. Disse variasjonene i trykk kalles for lydbølger. Bølgene kan være korte og kjappe, eller lange og langsomme. Vi sier at bølgene har ulike bølgelengder. Disse bølgelengdene kaller vi for frekvenser.Vi kan for eksempel si at en tone klinger med en bestemt frekvens. Lyd kan være satt sammen av flere bølgelengder samtidig. Lyden kalles da ofte en klang. Det er dette vi benytter oss av når vi spiller en akkord på et piano, eller et grep på gitar.

Det som vi kaller for tonen "[|a] ", eller [|kammertonen], er fastlagt til å klinge med en frekvens på 440 Hz (Herz).

Når lydbølgene treffer trommehinnen i det menneskelige øret, skaper lydbølgemne en sanseopplevelse via hørselen.

Lydbølger må ha stoff å bre seg i. De kan gå i alle slags stoff, men går med forskjellig fart i hvert stoff. Lyd brer seg ikke i tomt rom; og verdensrommet er derfor lydløst. ||  || Noen bygninger gir fantastisk etterklang, slik at for eksempel korsang får et ekstra løft.I kirkerom er det ofte en god del etterklang. Andre rom kan gi en "død" lyd.
 * || =Romklang= ||  ||
 * || Fordi lyd er et bølgefenomen, blir den reflektert fra store flater som et ekko. I et rom vil lyden kastes mellom veggflatene, særlig tydelig kan vi høre dette når vi går inn i et tomt rom, der det ikke er møbler eller det ikke henger noe på veggene. En lydimpuls vil derfor alltid reflekteres mellom vegger, tak og gulv i rommet, men ved hver refleksjon vil noe av lydenergien suges opp i veggen. Etter en tid er ikke lyden hørbar lenger. ||  ||
 * || =Etterklang= ||  ||
 * [[image:ekko.jpg width="133" height="94"]] || Etterklang kan tenkes satt sammen av mange ekko i rask rekkefølge, men med avtagende intensitet.

Vi sier derfor at etterklangstiden karakteriserer rommets //akustikk//. Akustikken er ofte forskjellig for bass- og diskanttoner og kan reguleres ved hjelp av akustiske absorpsjonsmaterialer. Etterklangstiden bør være under 0,5 s i kinolokaler, ca. 1 s i foredragssaler, 1,5–2 s i konsertlokaler og 3–5 s i kirker. ||  ||
 * || ==Direkte lyd== ||  ||
 * [[image:Digital_Audio1.gif width="264" height="147"]] || Direkte lyd er den lydenergien som når fram til mottakeren fra en lydkilde uten å være reflektert fra noen flater.

Ved akustisk utforming av konsertsaler, teatre o.l. søker man å få mest mulig direktelyd til tilhørerne, og minst mulig reflektert lyd. ||  ||
 * || =Reflektert lyd= ||  ||
 * || Reflektert lyd har lengre vei fra lydkilden til mottakeren enn direktelyden. Den når derfor mottakeren med en viss tidsforsinkelse. Er tidsforsinkelsen mindre enn ca. 20 millisekund, vil reflektert lyd oppfattes som en del av direktelyden. Senere refleksjoner enn dette vil oppfattes som etterklang eller ekko og kan være med på å forvrenge lydinntrykket. ||  ||
 * || =Forsterkning= ||  ||
 * [[image:Svinging16.jpg width="127" height="96"]] || Det finnes flere måter å forsterke lyd på. En ropert er en enkel forsterker. Et lite høreapparat er også en liten forsterker som henger på det ytre øret.Som alle forsterkeranlegg består høreapparatet av tre hoveddeler:


 * 1) Mikrofon, som omformer lydbølgene til elektriske signaler.
 * 2) Signalbehandler med energikilde (batteri), som forsterker de elektriske signalene fra mikrofonen. Foruten å forsterke signalene kan den også endre signalene på forskjellig vis som en tilpasning til hørselstapet. I de digitale høreapparatene er det også muligheter for å endre det innkommende signalet på andre måter, f.eks. bare forsterke tale og filtrere bort støy.
 * 3) Lydgiver eller telefon, som omformer de forsterkede elektriske signalene til lydbølger, eventuelt vibrasjoner.

Andre forsterkere er selvsagt også høytalere, som mottar elektrisk vekselstrømsenergi fra en lydforsterker og omdanner den til lydbølger som stråles ut fra høyttaleren.Virkningsgraden er lav. Bare noen få prosent av den tilførte energien stråles ut som lyd. Resten omdannes til varme.

Også musikkinstrumenter og elektriske duppeditter kan ha forsterkere. ||  ||
 * || ==Lydopptak== ||  ||
 * [[image:lydopptaker.jpg]] || I våre dager finnes det mange måter å gjøre lydopptak på.**I følge Wikipedia er lydopptak** er opptak og lagring av [|lyd] ved hjelp av mekaniske eller elektriske apparater, for eksempel [|fonograf], [|grammofon], [|båndopptaker] eller [|datamaskin], innspillinger som siden kan spilles av ved hjelp av de samme eller andre apparater.

//Lydopptak// brukes om selve mediet lyden er lagret på. De eldste kjente bevarte lydopptaka er fra ca. 1860. Du kan lese mer om historien om lydopptak her: http://no.wikipedia.org/wiki/Lydopptak ||  ||
 * || =Lyd som Signal= ||  ||
 * || Hørselen er et viktig signal om fare for dyr og mennesker. I fysikken bruker vi ordet signal på en litt annen måte; om for eksempel digital og analog lyd. All lyd er i utgangspunktet analog, men den kan gjøres digital. Dette har med måten man lagrer og reproduserer lyd på. ||  ||
 * || =Støy= ||  ||
 * [[image:støy.jpg]] || Når en lyd er satt sammen av et stort antall frekvenser, kan man ikke høre den som en tone, men mer som et brus. Støy er alle typer lyd man ikke ønsker å høre.

Det som høres ut som musikk for noen, kan oppfattes som støy for andre. Samtidig er det noen typer lyd som alle synes er støy, for eksempel trafikkmaskiner, fly, o.a. ||  || Her en ulv: http://www.partnersinrhyme.com/soundfx/dog_sounds/wolvesau.shtml ||  ||
 * || =Forvrengning= ||  ||
 * || Forvrengning er et lydfenomen som oppstår ved overføring av signaler, f.eks. i telekommunikasjon som telefoni, radio, og ved lydreproduksjon. Ved overføringen brukes elektriske svingninger, og forvrengningen skjer ved at formen på svingningene forandres. For eksempel kan en høytaler forsterke noen frekvenser, men ikke andre. for eksempel kan høye toner bli gjengitt svakere enn den originale lyden. Forvrengning kan også skje ved at støy legges til. ||  ||
 * || =Lydeffekter= ||  ||
 * || Lydeffekter er lyder som du kan legge til når du lager video, for eksempel. Det kan være lyden av skritt, en bildør som åpnes, osv. Lydeffekter kan også være musikk.
 * || =Tremolo/vibrato= ||  ||
 * || Tremolo og vibrato er uttrykk for "skjelvinger" enten på stemmen eller på et musikkintrument. Dette har med tonehøyde og pulsering av toner å gjøre.Mange sangere har en naturlig vibrato. Dette kan gi liv og varme til toner, men i et kor der det er mange som vibrerer, kan tonene nesten kollidere av og til! Særlig dersom vibrasjonene er langsomme...

Lytteeksempel på "villet" vibrato: media type="file" key="vibrato-eks.mp3" width="240" height="20" ||  || http://www.lydrommet.no/no/lydteknikk/ordforklaringer/a/ Samleside med ressurser om lyd. http://sksk.no/fysim/lyd.htm Simulering av lyd, animasjoner: http://phet.colorado.edu/en/simulation/sound Lydeffekter, http://moava.org/index.php?pageID=31 Gratis lydeffekter, http://www.partnersinrhyme.com/pir/PIRsfx.shtml Tremolo/vibrato, http://en.wikipedia.org/wiki/Vibrato ||  ||
 * || =Ressurser= ||  ||
 * || Lydteknikk: