Klassisismen

Tilbake til innhold Neste side Romantikken Symfoniene blir født... ||  ||
 * || =Klassisismen - wienerklassisismen= ||  ||
 * [[image:klassisismen.jpg width="116" height="42"]] || "Klassisk" viste opprinnelig til [|antikkens] kultur i Hellas og Roma. Klassisk musikk kan derfor bety musikk påvirket av ideer fra antikken, gjerne et behersket, enkelt og harmonisk uttrykk. Disse ideene var viktige under [|renessansen] og i [|Wienerklassisismen]. Musikken er elegant, med rytmisk symmetri. Motiver i musikken gjennomføres i stemmene, de endres og harmoniseres. Brutte akkorder trer inn f.eks. Albertibass. Tiden er preget av virtouoser på instrumenter. Komponistene i klassisismen ønsket å bruke musikken til å underholde i stedet for å imponere med storslått musikk. ||  ||
 * || =Opplysningstida= ||  ||
 * || Wienerklassisimen er navnet på musikkretningen som oppstår innenfor opplysningstida. Dette er en tidsepoke som er kjennetegnet av leting etter kunnskap, og både filosofer og forfattere vil kjempe mot overtro. Det skjer store oppfinnelser knyttet til industrialisering, og det skjer store samfunnsomveltninger. ||  ||
 * || =Instrumenter= ||  ||
 * || Instrumentalt er strykekvartett, bratsj, treblåsere og klarinetter interessante. ||  ||
 * || =Musikkformer= ||  ||
 * || De viktigste musikkformene er //sonaten//, som er en komposisjon i 3 eller 4 satser for 1, 2 eller 3 instrumenter, og //symfonien// for orkester på 30 - 40 mann. Den såkalte sonateform, (ABA) finnes i svært mye av musikken fra denne tiden. Sonatene besto ofte av tre deler; eksposisjon, gjennomføring og reprise (repetisjonsdel). De viktige stilartene var klaversonate, strykekvartett, solokonsert med orkester, og symfoni. Den wienerklassiske musikken er preget av orden, symmetri og balanse.
 * || =Komponister= ||  ||
 * [[image:klassismenperler.jpg width="100" height="141"]] || Komponister som blir forbundet spesielt med perioden:

Wolfgang Amadeus Mozart (1756-1791) Josef Haydn (1732-1809) Ludwig van Beethoven (1770-1828). Franz Schubert (1797-1828).

Noen klassiske klipp:

media type="youtube" key="-WXIhTodJ6M?version=3" height="216" width="384" De tre første er fra barokken:

1) Pachelbel, Canon in D major.(1653-1706) 2) Charpentier, Te Deum. Prelude. (1634-1704) 3) Vivaldi, The Four Seasons. Spring. (1678 –1741)

Men så kommer wienerklassisismen inn:

4) Bach, Cantata BWV. 147. Jesu, Joy of Man's Desiring. 5) Bach, Cello Suite No.1, BWV 1007. Prelude. 6) Bach, Toccata and Fugue in D minor, BWV 565.

Så senbarokken:

7) Haendel, Messiah HWV 56, Hallelujah. 8) Haendel, Water Music HWV 348-350, Alla Hornpipe.

Deretter wienerklassisismen:

9) Mozart, Overture to The Marriage of Figaro, KV 492. 10) Mozart, Symphony 40 in G minor, KV 550. 1st Mov. 11) Mozart, Eine Kleine Nachtmusic KV 525. 12) Mozart, Rondo Alla Turca, KV 331. 13) Mozart, Piano Concerto No.20, KV 466. Romance. 14) Beethoven, Symphony No. 3, Heroica. 15) Beethoven, Symphony No. 5. Allegro con Brio. 16) Beethoven, Symphony No. 6, Pastoral. 17) Beethoven, Symphony No. 9. Choral. 18) Beethoven, Ruins of Athens Op. 113. Turkish March. 19) Beethoven, Bagatelle in A minor. Fur Elise. 20) Beethoven, Moonlight Sonata Op.27. 21) Schubert, Trout Quintet. Die Forelle Op. 114. 22) Schubert, Ave Maria. 23) Schubert, Symphony No. 8, Unfinished. ||  || http://www.essentialsofmusic.com/eras/classical.html Lytt til [|musikkeksempler] [|Klassisimen] som historien er beskrevet i et digitalt musikkprosjekt fra Høgskolen i Volda. http://www.klassisismen.starwarsguiden.net/ Interaktiv guide til symfonier: http://library.thinkquest.org/22673/ ||   || Tilbake til innhold Neste side Romantikken [|]
 * || =Ressurser:= ||  ||
 * || http://www.klassikerne.vmk.dk/dansktekst/musikhistorien/klassik.html